Finanční síla na energetickém trhu Libor Vošický, ředitel odboru obchody treasury České spořitelny Jakub Židoň, treasury České spořitelny Praha, 16. března 2011
Obsah prezentace 1. Čtyři základní otázky – co, proč, jak a čím? 2. Zajištění cen energií – tzv. finanční elektřina 3. Základní charakteristiky zajištění cen elektřiny 4. Vývoj cen základních energií
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 2
Co je to hedging?
“Hedging je aktivní využívání finančních instrumentů k ochraně stávajících nebo budoucích pozic proti riziku fluktuace finančních trhů”
Zajišťovat neznamená spekulovat - nezajištěná pozice je forma spekulace.
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 3
Proč firmy hedging používají? HODNOTA TRŽNÍCH PROMĚNNÝCH JE OVLIVNĚNA FAKTORY, KTERÉ JSOU MIMO KONTROLU VĚTŠINY SPOLEČNOSTÍ
Fluktuace tržních kurzů působí na marže podniku Výše marže ovlivňuje konkurenceschopnost Konkurenceschopnost ovlivňuje tržní podíl Podíl na trhu ovlivňuje ziskovost
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 4
Jaké formy hedgingu banka nabízí? Základní rizika, která se zajišťují jsou následující:
Měnové zajištění rizik plynoucích z pohybu měnových kurs
Úrokové rizika vyplývající z pohybu úrokových měr – FRA, IRS, opce, atd.
Komoditní tady to vše začalo (agro-komodity), dnes i ropa, diesel, těžké kovy nebo nově také elektřina a plyn
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 5
Čím je elektřina tak zvláštní? Sice jde o „klasické“ finanční deriváty, ale:
Elektřina se nedá skladovat když koupím více nafty, zůstane mi holt v „sudu“
Nejdůležitější je odběrový diagram… z pohledu ceny diagramu by každá firma chtěla vyrábět/spotřebovávat stejné množství 24 hodin denně
…a nejdražší jsou odchylky ve spotřebě buď je platím rovnou v ceně nebo ex-post při vyšším/nižším odběru
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 6
Cenu elektřiny si lze zajistit Jak finanční derivát (forward) na elektřinu funguje?
Finanční derivát na elektřinu bez „elektřiny“ (=bez fyzické dodávky)
V kombinaci s nákupem fyzické elektřiny splňuje 2 zákl. klientské požadavky – jistotu a flexibilitu
Cílová skupina firem/klientů – podniky s velkou spotřebou elektřiny
Např.: Možný nárůst cen elektřiny by byl kompenzován pozitivní „bilancí derivátové operace“ Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 7
O čem bude řeč? Složení konečné ceny elektřiny Podíl jednotlivých složek na úrovni NN (domácnosti) v roce 2010 Obnovitelné zdroje a kogenerace 5,0%
Systémové služby ČEPS Operátor trhu 4,5% 0,5%
Přenos elektřiny 3,0%
Distribuce elektřiny 36,0%
Zdroj: ERU
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 8
Elektřina velkoobchodní 51,0%
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 9
Současné možnosti použití derivátů Zvažujete nákup elektřiny
Použití forwardu v momentě, kdy klient elektřinu nakupuje na „rok dopředu“, je možné si zajistit cenu pomocí fin. derivátu (forwardu). Ten musí být uzavřen před samotným nákupem fyzické elektřiny. Příklad: zvažuji nákup elektřiny na rok 2011 či 2012, ale nevím, kolik přesně ji budu potřebovat. Nebo si třeba nejsem jistý, jestli cena ještě neklesne a tudíž se nechci vázat nákupem fyzické elektřiny, ze kterého už poté nemůžu „vycouvat“ a následně pak participovat na nižší ceně. Finanční derivát prodat naproti tomu můžu kdykoliv.
Použití swapu klient se rozhodne nakupovat elektřinu na spotovém (day-ahead) trhu. V tom případě se přímo nabízí možnost si cenu dopředu zajistit pomocí finančního derivátu (swapu). Spotová cena je samozřejmě více volatilní (proto se nabízí možnost zajištění ceny derivátem), ale zároveň se nemusím starat o odchylky ve spotřebě, protože „na den“ (= day-ahead) dopředu vím téměř přesně, kolik elektřiny budu potřebovat.
Elektřinu už máte nakoupenou
Tato varianta počítá s již nakoupenou elektřinou (včetně dohodnuté/zafixované ceny) a pomocí finančního derivátu máte možnost restrukturalizovat cenu kontraktu v jednotlivých obdobích, např. „draze“ nakoupená fyzická elektřina na 2011 se dá rozprostřít na dva roky (2011 a 2012), kdy platím průměrnou cenu.
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 10
Co vám přinese zajištění finančním derivátem? Výhody finančního derivátu
Snížení volatility nákladové položky Energie spotřeba elektřiny tvoří velkou část firemních nákladů
Vetší flexibilita při nákupu elektřiny finanční deriváty ze své podstaty nabízejí několik možností jak reagovat na vývoj ceny elektřiny
Zajištění ceny bez nutnosti odhadovat skutečnou spotřebu elektřiny odchylky ve spotřebě nemají přímý vliv na cenu zajištění
Usnadňují plánování cash flow „zajištěná“ cena znamená stabilitu a lepší kontrolu nákladů
Nenáročný na „změny“ při nákupu finančního derivátu není žádná podmínka měnit dodavatele elektřiny či měnit způsob
nákupu elektřiny ------------------------------------------------------------------------------------------------
Dodávku fyzické elektřiny ale suplovat neumí!
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 11
Relativní vývoj cen komodit Ceny elektřiny se oddělily od vývoje ceny ropy, mnohem více kopírují vývoj cen plynu a uhlí je to logické, nejvíce elektřiny se vyrobí právě z těchto komodit. Relativní vývoj cen komodit v EUR / příslušnou jednotku
Ja nFe 09 bM 09 ar Ap 09 rM 09 ay Ju 09 n0 Ju 9 lAu 09 gSe 09 pO 09 ct N 09 ov D 09 ec J a 09 nFe 10 bM 10 ar Ap 10 rM 10 ay Ju 10 n1 Ju 0 lAu 10 gSe 10 pO 10 ct N 10 ov D 10 ec J a 10 nFe 11 b11
190 180 170 160 150 140 130 % 120 110 100 90 80 70 60
Elektřina Base Zdroj: Bloomberg
16. 3. 2011 – strana 12
Elektřina Peak
Plyn
Ropa
Uhlí
Kdy je vhodná doba pro hedging? Samozřejmě, když je cena „dole“, ale… Slova jako zajištění, pojistka, atd. neslouží primárně k tvorbě zisku vydělat na finančním zajištění totiž znamená, že zaplatím více za nákup fyzické komodity
Postupným zajištěním zprůměruji cenu klientům doporučujeme nakupovat v několika krocích, což opět slouží ke snížení rizika
Cena elektřiny v posledních 5-ti letech mezi 43 a 92 EUR/MWh dnes se pohybujeme kolem 50 EUR/MWh
Česká spořitelna a elektřina 16. 3. 2011 – strana 13
Děkujeme za pozornost Jakub Židoň e-mail:
[email protected]
Libor Vošický e-mail:
[email protected]
tel.: + 420 224 995 340
tel.: + 420 224 995 592