ALAPÍTÁSI ÉV: 2007 • KIADJA: A HMÉDIA BT. • SZERKESZTI: A SZERKESZTŐBIZOTTSÁG • FELELŐS SZERKESZTŐ: VARGA GÉZA • SZERKESZTŐSÉG: 6000 KECSKEMÉT, TÓ PART U. 8/C • TEL.: 76/476115 • EMAIL:
[email protected]
N Híröss Naptár www.hirosnaptar.hu
Értékőrző hetilap
Az első színész volt, aki a Bánk bánt hallhatta
150
éve, 1864. január 14 én hunyt el Udvarhelyi Miklós színész, énekes, rendező és igazgató. Egyes források szerint 1788. október 29én szüle tett, másutt 1790et emlí tenek. Debreceni teológiai tanulmányait megszakít va fordult a színi pálya fe lé. 1810ben lépett először színpadra, azután szülei ellenzése dacára kezébe vette a színészi vándorbo tot. 1813ban már a máso dik pesti magyar társulat tagja volt. Láng Ádám Já nossal megkísérelte az ál landó magyar színjátszás megteremtését. 1815 de cemberétől 1816 áprilisáig a közösen vezetett társu lattal Kecskeméten szere pelt. Ezen a télen minden bizonnyal Katona Józseffel is találkozott, amelyre 1860ban így emlékezett vissza: „Színészek közül én voltam az első, kinek Bánk bánját egy délutáni órá ban atyjának szövőszékére ülve mindketten, egy kan csó bor mellett felolvasta.” Udvarhelyi emlékezésében arról is szólt, hogy isme retségük ekkor szilárdult barátsággá. Folytatás a 2. oldalon
Udvarhelyi Miklós
2014. január 16.
6. évfolyam 2. szám
„A gyárban éltem, ott lélegeztem”
80
éves Rudasi Károly villamos mérnök, a BRG korábbi vezérigazgatója. Nagy maroson született, 1934. január 14én. A Budapesti Műszaki Egyetem Villamos mérnöki Karán diplomázott, azután rövid ideig a fővá rosban, a Mechanikai La borban dolgozott, majd Kecskemétre költözött. 1964től közel 30 évig a BRG Kecskeméti Gyáregy ségének munkatársa: öt évig a vállalat főmérnöke, 1969től a cég első számú vezetője volt.
Édesapám lakatos volt. nikai ipar fejlődése és tér Gyerekként egyszer lehető hódítása, ez is befolyásolta ségem volt a munkahelyén a döntésemet. meglátogatni, és ekkor na Folytatás a 3. oldalon gyon megtetszett az esztergapad. Lenyűgö zött az, ahogyan ezzel a géppel gyorsan és látvá nyosan lehetett a fém alkatrészeket megmun kálni. Később gépipari technikumba jártam, majd gépésztechnikus ként helyezkedtem el, szóval egyértelműen a gépipar felé vonzódtam. Egy, a Mechanikai La borral kötött előzetes szerződés miatt azonban Miért választotta a műszaki mégis a villamosmérnö pályát? Hogyan lett villa ki karra jelentkeztem. Rudasi Károly és Shinsaka Tanaka, mosmérnök? Ekkor indult az elektro a Sanshin Kft. névadó tulajdonosa
VALLOMÁSOK
Gerhát László zongoraművésztanár, karmester
50
1964. január 13 án, Gödöllőn szü letett. 13 évesen kezdett zongorát tanulni Kelemen Józsefnénál a kecskeméti Kodály Iskolában. Gimnázi umi tanulmányait is a hírös városban folytatta, azután egy évig a budapesti Bartók Béla Zeneművészeti Szakkö zépiskola növendéke volt. 1986ban a Liszt Ferenc Ze neművészeti Főiskola Zene iskolai Tanárképző Intézeté ben zeneiskolai zongorataná ri képesítést, majd a Zene akadémián zongoraművész tanári diplomát szerzett. Ezt követően karmester szakon diplomázott, Lukács Ervin és Gál Tamás voltak a tanárai. 1988ban a Magyar Rádió zeneiskolájában, később a győri Liszt Ferenc Zenemű vészeti Főiskolán tanított
zongorát. 1989 óta a kecske méti Kodály Iskola szakkö zépiskolai zongoratanára és korrepetitora, öt éve a zene művészeti szakközépiskolai részért felelős szakmai okta tásvezető. A tanítás mellett két évig vezette a győri zene művészeti szakközépiskola, valamint a győri zeneművé szeti főiskola zenekarát is.
2007 nyarán Vásáry Tamás asszisztenseként a Kodály Zoltán Ifjúsági Világzenekar munkáját irányította. Rend szeresen fellép szóló és ka mara koncerteken, feleségé vel gyakran játssza a kétzon gorás és négykezes reperto árt. Számos zenei versenyen vett részt zsűritagként. Folytatás a 4. oldalon
Gerhát László
Az első színész volt, aki a Bánk bánt hallhatta Folytatás az 1. oldalról
1824ben a kolozsvári szín ház színésze lett, 1827től a teátrum igazgatójaként megszervezte az első ma gyar operatársulatot, és je lentős szerepe volt Ruzitska József operáinak megszületésében is. 1828 és 1835 között a kassai, 1835–től 1837ig a budai társulat, 1837től 1861ig a Nemzeti Színház tagja volt. Néhány évadban prózát, il letve operát is rendezett. Ő is fellépett a Nemzeti Szín ház első magyar nyelvű Verdibemutatóján, a Na buccón. A kritika így írt ró la: „Zaccariát az az Udvarhelyi Miklós énekelte, aki még a vándortársulatok idején tett nagy szolgálato kat a magyar operakultú rának. Jó basszista és jó színész volt, s amikor a ko lozsvári társulat igazgatója lett, igen sok operát is elő adatott. Mikor a Nemzeti Színház megnyílt, az ő ze nekari anyagaira támasz kodott az operaműsor.”
Udvarhelyi Miklós 1833 ban Kassán jutalomjátéká ul a jóformán teljesen is meretlen Bánk bánt vá lasztotta. Ez volt Katona drámájának első előadása, melynek színlapján az ün nepelt a nagyérdeműt így invitálta: „Ha meggondo lom, hogy esztendei juta lomjátékom előadhatása éppen a mai napra esett, melyen a farsangi tomboló örömök zajától majd min den ember el van ragadtat va, úgy tetszik, nem örvend hetnék szerencsémnek; de más részről, meg lévén győ ződve nagylelkű pártfogó ink kegyességéről, kik tudják azt, hogy az előme netelre törekedésnek egy fő rugója a buzdítás, szinte mint a munkásságnak ösz töne a jutalomreménylés – mely vágyódásoktól még azok sem szabadok, kik erre nem kényszerítve, a közha szonnak ezekre való vára kozás nélkül is áldozhat nának – teljes bizodalom mal vagyok, hogy midőn a
NAPRÓL NAPRA január 13.
50
éves dr. Tóth László repülőor vos, neurológus főorvos. Kecskeméten született 1964. január 13án. Szülő városában, a Katona József Gimnázium magyartörté nelem tagozatára járt, 1982ben érettségizett. Ezt követően a SZOTE Általá nos Orvostudományi Karán folytatta tanulmányait. 1989ben diplomázott, majd 1993ban repülőorvostan ból, 1996ban neurológiából szakvizsgázott. Egyetemi tanulmányai megkezdése előtt rövid ideig a hírös vá rosban, a Honvéd Kórház ban mint műtős, illetve mint beteghordó dolgozott. Az egyetem befejezése után, 1989től a kecskeméti 2
Harcászati Repülőezred re pülő szakorvosa, később az elsősegélynyújtó hely pa rancsnoka, egészségügyi szolgálatfőnök lett. A piló ták, ejtőernyősök egészség ügyi állapotának megfelelő szintű ellenőrzéséért, bizto sításáért felelt. 1994 és 2007 között a Honvéd Kór ház (Repülő Kórház, majd Repülőorvosi Kutató Inté zet) Neurológiai Osztályá nak osztályvezető főorvosa volt. 2007 óta a feleségével közösen alapított egészség ügyi szolgáltató, a Neuro Pharma Kft. ügyvezetője. Kecskeméten a Bagoly Egészségházban, valamint Kiskunfélegyháza és Tisza kécske területén a tb által támogatott szakrendelése ken, valamint magánrende lésen fogadja a betegeket. A
hajdankorból egy oly hon évrajzi történetet kívánok kellemes időtöltésül szem léltetni, mely akár a költő nek nagy lelkét, akár a characterek fényebecsének rajzolását tekintsük benne, minden módon remek, s méltó becsülést érdemel: el vonulván kevéssé a zajos örömök közül, tapasztalt kegyességek szerént meg fogják adni az írónak is ér demlett jutalmát számos megjelenések által, s egy
szersmind ezzel az én ipar kodásomat is buzdítva, nagyobb igyekezetekre mél tóztatnak elősegélleni, aki eddig is semmit se mulasz tottam el, mind a szín mind a dalljáték darabok előadása körül, mely által teljes tetszéseket megérde melhessem. Nagyságtok nak, minden renden s kar ban lévő pártfogóinak, legalázatosabb szolgája Udvarhelyi Miklós, nemzeti színész és dallos.”
repülőorvosi szakvizsgára készülő orvosok neurológiai szakmai felkészítését is vállalja.
tásával. Megragadta az Al föld szépsége, amely – mint egyik fő motívuma – végig kísérte későbbi munkássá ga alatt is. Tavasztól őszig járta az országot és festette tájait. Vibráló színvilága, amely stílusát meghatároz ta, az impresszionizmus szemléletével mutat rokon ságot. Kedvelt tájai közé tartozott még a Balaton vi déke és a Dunántúl is.
január 16.
100
éve született Csupor Lász ló festőművész. Diplomája megszerzése után Kecske méten képezte tovább ma gát Révész Imre irányí
Csupor László: Tóparti táj alakokkal
„A gyárban éltem, ott lélegeztem.” Folytatás az 1. oldalról
Milyen megfontolásból jött Kecskemétre? Az 1960as évek elején a központilag elhatározott vi déki ipartelepítés Kecske métet is érintette. Fiatal mérnökként igazi kihívást jelentett számomra, hogy 1964ben főmérnöki állást és lakást ajánlottak fel a hírös városban. Nehezen in dult az élet. Kecskemét ugyanis hagyományosan mezőgazdasági jellegű tele pülés volt, kevés ipari ter meléssel rendelkezett. A technológiai folyamatokhoz való szigorú alkalmazkodás, a bizonylati fegyelem szinte ismeretlen volt itt. Szeren csére az alakuló cégnél dol gozni rangot jelentett, így jóindulatú, jóakaratú, több nyire érettségizett fiatal kollegák vettek körül, akik az új munkastílust – példá ul az országban elsőként al kalmaztuk a mozdulatelem zésen alapuló munkaszerve zést – gyorsan elsajátították. Mindezek révén megnégy szereztük, megötszöröztük a termelés hatékonyságát. Néhány év telt csak el Kecs kemétre érkezése után, és a gyár első számú vezetője lett. 1969ben gyáregységvezető vé, majd ahogyan a céget több ízben is átszervezték, előbb gyárigazgatóvá, végül vezérigazgatóvá nevezték ki. A közel negyedévszázados vezetői munkájában mit tart a legnagyobb sikernek?
A BRG fiatal vezetőjeként
Az első perctől kezdve ko molyan vettem az ipartele pítést. Célom az volt, hogy lehetőleg minden területen önállóak legyünk. Épp ezért nem csarnoképítéssel, vagy valamilyen hasonló látvá nyos nagyberuházással in dítottunk, hanem inkább mindent megtettünk annak érdekében, hogy munkánk ne függjön másoktól. Elő ször a technológiai hátteret teremtettük meg, majd há zon belül megoldottuk a hi degalakítást: műanyag üzemet és galvanizálót hoz tunk létre. A szerszámgyár tás is hamarosan saját dolgozóinkra épült. Később más településeken, többek között Lakiteleken, Kiskun majsán és Celldömölkön is új üzemet létesítettünk. Így értük el azt, hogy országos lefedettséggel, de kecske méti központtal működ tünk. Csak egy példa erre: a teljes BRGcsoportnak (Bu dapest és Salgótarján) mi készítettük a galvanizált, forgácsolt valamint a mű anyag alkatrészeket. A gyárban éltem, ott léle geztem. Minden reggel vé gigmentem a központi üzemben; de előfordult az is, hogy hajnali két órakor néztem meg, hogyan áll az éjszakai műszak. Sosem pusztán ellenőrizni, mindig segíteni mentem. Ha nega tívumot vettem észre, akkor a terület vezetőjét nem a dolgozók előtt figyelmeztet tem, hanem egy későbbi ér
A DDDK átadási ünnepségén
tekezleten hívtam figyelmét a hibára.
föl
a
A munka mellett jutotte ideje másra is? Rövid ideig – egymásfél évig – óraadó voltam a GAMFon, később az állam vizsga bizottság munkájá ban is részt vettem. A Tudomány és Technika Há za ügyét is fontosnak tar tottam, az alapítását támo gattam. Később a Híradás technikai Tudományos Egyesület megyei szerveze tének elnökévé választot tak. Rangos szakembereket Kecskemétre csábítva rend szeresen szerveztünk tudo mányos előadásokat, így próbáltuk a magunk és a fi atal mérnökök szakmai tu dását frissíteni, erősíteni. Sajnos, a családomra már kevesebb időm maradt. Fe leségemnek sokat köszön hetek, hiszen ő nemcsak elfogadta, hogy számomra a munka az első, hanem az itthoni teendőkben, a gyere kek nevelésében helyettem is helyt állt. Hogyan élte meg a BRG da rabokra hullását? Életem egyik legnagyobb tragédiája ez. A rendszer váltás után termékeink hiá ba voltak korszerűek, meg rendeléseink főleg a keleti piacról jöttek. Rigai, vilniu si, grozniji és kijevi partne reink rubellel fizettek a moszkvai központnak, amit a szovjet külkereskedelmi
bank nem utalt tovább. Borzasztóan nehéz döntés volt, de amikor már nem tudtunk fizetni, akkor nem a tartozásfölhalmozást, ha nem inkább a tisztességes utat választottam: öncsődöt jelentettem be. A cég egy egy részéből vegyes vállala tok alakultak, én az olasz érdekeltségű FERAX Kft. vezetője lettem, 1995ben onnan mentem nyugdíjba. Szakmai tudásomat, rutino mat ezt követően is haszno sítani tudtam. Tanácsaim mal, koordinálásommal előbb a Blaupunkt számára CDmeghajtókat gyártó DDDK, majd a világ egyik legnagyobb elektronikai termékgyártójának, a Sans hin Kft.nek a letelepedését és beindítását segítettem elő. A nyolcadik ikszbe érve mi lyen terveket sző? Korábban hetente négyszer úsztam, ezt egészségügyi okok miatt abba kellett hagynom, most szeretnék visszatérni az uszodába! Kutyámat minden reggel megsétáltatom, megetetem, ezt követi majd az úszás. A kertben is akad tennivaló, és a nagymarosi szülői há zat és annak környezetét is rendszeresen ápolom. És végezetül a számomra leg fontosabb a gyermekeim és a kilenc unokám életének figyelemmel kisérése és tá mogatása. Életoptimiz musom egyébként töretlen. Kifejezetten örülök annak, hogy már nyolcassal kezdő dik az életkorom! Varga Géza
Kutyájával kecskeméti otthonában
3
VALLOMÁSOK
Gerhát László zongoraművésztanár, karmester Folytatás az 1. oldalról
„Bár zenészcsaládba szület tem – édesapám énektanár, karvezető és édesanyám is magas zenei műveltséggel rendelkező óvónő volt –, és így természetesen zongorázni is tanulgattam, a muzsiká val komolyan foglalkozni mégis csak 13 évesen kezd tem. Hetedikes voltam már, amikor egy zenész családi barát unszolására szüleim elhoztak Kecskemétre a na gyon jó hírű zongorapeda gógushoz, Kelemen József néhez, aki először meghall gatott, azután elvállalta a taníttatásomat. Ettől kezdve heti rendszerességgel jártam át Jánoshalmáról, majd a Kodály Iskola tanulója let tem. Marika néni mind ta
volt mindegyik lépcsőfokra, így nyugszik jó alapokon a szakképzettségem. Máig meghatározó élmény számomra a kórusmunka. Gyermekkórusban, valamint édesapám felnőtt kórusában is énekeltem egy ideig, sőt a 80as években a Fasori Evangélikus Gyülekezet kó rusát vezettem is, de az ének tanári pálya kevésbé vonzott, ezért nem a karvezetői szakot választottam. A kórust tehát a zenekar mintegy kiváltotta, de az énekkari «közkatonai munka», a rendszeres pró bákra járás azóta is nagyon hiányzik nekem. Tavaly de cemberben, a Kodályszüle tésnapi koncertre készülő iskolai vegyeskarba befogad tak. Jó volt hallani a kórus
Bartókkoncert Szabadi Vilmossal (Kecskemét, 2005. november 11.)
nárként, mind emberként óriási hatással volt rám, az otthonról hozott «zenei fertő zést» viharos gyorsasággal megerősítette bennem. Meg állíthatatlanul a zenei pálya felé sodródtam, ez lett szá momra az egyedüli perspek tíva. A gimnázium elvégzése után egy évig a Bartók Béla Zeneművészeti Szakközépis kola növendéke voltam, majd előbb zeneiskolai zon goratanári képesítést, az után a Zeneakadémián zon goraművésztanári diplomát szereztem. Később karmester szakon is diplomáztam. Ma már tudom, hogy szükségem 4
vezető instrukcióit, együtt énekelni a 114. genfi zsol tárt. A zongoraművésztanári diploma megszerzése után, 1989ben Ladics Zsóka néni, a Kodály Iskola akkori igaz gatója Kecskemétre hívott vissza. Épp megüresedett két zongoratanári állás, és így feleségemnek és nekem is munkát kínált. Abban az időben csábítottak Győrbe és Szombathelyre is, de valójá ban nem sokat kellett gon dolkodnunk a döntésen. Itt hirtelen mindent megkap tunk: állást, szolgálati la kást és nagyszerű szakmai közeget.
Az adott időben mindig a le hető legjobb lehetőséget kap tam. Korábban a legkivá lóbb tanároktól tanulhattam, majd ígéretes munkahelyhez jutottam, a karmesteri okle vél átvétele után pedig – a Dóbiás Péternek köszönhető en még életben tartott, de mélyponton lévő – Kecskeméti Szimfonikus Zenekar vezeté sére kaptam felkérést. A város támogatást ajánlott föl, mi pedig minőségi munkát ígér tünk. Friss diplomásként ko moly kihívás elé kerültem, de ki akartam próbálni maga mat. A zenekar ki volt éhezve a rendszeres, intenzív, nívós munkára, így hamarosan meggyökeresedett a köztünk lévő kapcsolat, és a közönség is befogadta az együttest.
séget jelent, de ez önmagá ban nem biztosítja az együttes jövőjét. A szinten tartás ugyanis nem elég. Ha nem lesz változás, ha nem lesz pénz főállású zenészekre, akik napi próbák mellett ha zai és külföldi koncerteken bizonyíthatnak, akkor a mostani stagnálást hanyat lás váltja majd fel, és a most még lelkes, jól muzsikáló művészek elhagynak ben nünket. A család életem legfonto sabb része. Feleségem is ze nész, és ez kapcsolatunkat különösen is erősíti, hiszen ugyanazokkal a napi gon dokkal, örömökkel találko zunk. Hitünk is ugyanúgy összeköt bennünket: Rita ka tolikus, én pedig a helyi evangélikus gyülekezet pres bitere vagyok. Hűségét, hi téhez való ragaszkodását tisztelem.
A Kecskeméti Szimfonikus Zenekar
Azóta közel 20 év telt el. Szakmailag sokat fejlőd tünk, egy stabil, kiegyensú lyozott, mindig magas színvonalú produkcióra ké pes zenekarrá váltunk. Na gyon sok szép, emlékezetes koncertet adtunk, több neves művészt kísértünk. Mindezek ellenére úgy érzem, most nem ott tartunk, ahol szeretném! Minden közös munka egy idő után változást kíván, épp ezért már évekkel ezelőtt hi vatásos együttessé kellett volna alakulnunk. Egy éve a művelődési központ része let tünk, s ez jó döntés volt, hi szen a fennmaradásunkat garantálta, és ma is védett
Két gyermekünkre is büsz kén tekintünk. Mindketten ügyesen zenélnek, örömet okoz nekik, s nekünk is biz tatás ez. Szeretnénk az ő bol dogulásukat – amennyi rajtunk múlik – elősegíteni. Sokáig vártunk rájuk – 15 év után kaptuk őket –, de jó ez így! Életünk más területeihez hasonlóan itt is bebizonyoso dott, hogy Isten kegyelméből mindig a legjobbat kapjuk. A hosszú várakozásra való visszaemlékezés pedig egyút tal figyelmeztetés is, hogy ajándékainkkal jól sáfár kodjunk.” Lejegyezte: Varga Géza
A Falusiízvilág története
Falusi Béla
60
éves Falusi Béla vállalkozó, mes tercukrász. Kecskemé ten született 1954. janu ár 15én. A Mátyás Téri Általános Iskolába járt, majd a Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakképző Iskolában tanult, melynek cukrász szakán 1971ben végzett. Először a Bács Kiskun Megyei Vendéglá tóipari Vállalat cukrász üzemében, azután a Bács Kiskun Megyei Sütőipari Vállalatnál dolgozott. Sor katonai szolgálatát követő en a Dunavidéki Vendég látóipari Vállalat cukrásza, míg 1986ban az Aranyho mok Szálloda üzemvezetője lett. Később a Delikát Édesipari Kisszövetkezet, illetve a Hópehely Fagyizó cukrásza is volt. 1986ban süteményével az országos
dobostorta verseny első dí ját nyerte el. 1992 óta egyé ni vállalkozó. Éveken át egy büfét üzemeltetett. 2008ban önálló cukrásza tot indított. Hagyományos, kézműves módon sütött termékeit immár saját üz letén keresztül értékesíti, de egyedi megrendelésre, például céges és családi rendezvényekre is készít süteményeket. Falusi Béla négyéves kora óta cukrász akart lenni, a mintát az édesapja adta. 1968 szeptemberében öltöt te fel először a cukrászkö penyt a Kecskeméti Keres kedelmi és Vendéglátóipari Iskola szakmai gyakorla tán, ahol a városszerte is mert és kedvelt cukrász, Fodor Pista bácsi testvére, Fodor Mihály volt a szak oktatója. Tőle nemcsak a mesterséget sajátította el kemény szigor mellett, ha nem megtanult büszkén és öntudattal tekinteni a szakmájára. Oktatója így biztatta: „Bélám, ha egyszer önálló leszel, olyan sütemé nyeket csinálj, amit te is szívesen megennél! Alakíts ki magadnak egy olyan íz világot és minőséget, amin semmilyen körülmények kö zött nem változtatsz, amire aztán idővel kapásból rá mondják: ezek a Falusi ízei!
Falusi Béla tortaremekei
Meglátod, lesznek majd bő séggel visszajáró vevőid.” A teljes önállóságig azon ban hosszú volt az út. A nyolcvanas években már volt lehetősége a munka mellett kicsit maszekolni, így születtek az első süte ményei, majd a rendszer váltáskor elszegődött egy céghez, amelyen keresztül az első krémjellegű fagyit árusította a Centrum áru ház mellett, aztán hirtelen kényszervállalkozó lett. Mivel a cukrászat nyitásá hoz még nem volt elegendő tőkéje, jobb híján egy kis büfét üzemeltetett az akko ri „lengyel” piacon, persze, aki már ismerte a nevét és a szaktudását, azért néha néha a családi ünnepekre rendelt tőle egyegy tortát. Több évtizednyi álmodo zás után 2008. december Pihenés a Főtéren 16án nyitotta meg saját cukrászatát. Az első naptól kezdve tette a dolgát, ugyanazt, amit egykor a szakmai gyakorlaton csi nált. Hagyományos, kéz műves módszerekkel minő ségi süteményeket süt ter mészetes alapanyagokból, és persze mind olyan, mint ha magának készítené. Ha csak a bevétel lenne fontos, akkor modern gépekkel, porokkal, olcsó és képzetlen munkaerővel egy színes
belvárosi üzletben dolgoz na, mert valószínűleg eb ben benne van a gyors meggazdagodás lehetősége. Vallja azonban, hogy „ez az út hosszú távon nem tart ható fenn, az egyízűség lufi ja ki fog pukkanni. Én hiszem, hogy a kézműves cukrászat meg fogja nyerni ezt a csatát. A mi cukrásza tunk eldugottnak számít, nincs büdzsé a reklámra, ennek ellenére mára már hat főt foglalkoztatunk, rendszeresen és egyre töb ben visszajárnak hozzánk. Az az igazság, hogy épp a minőség érdekében nagyon sokszor nemet kell monda nom, mert rövid idő alatt nem tudok nagy mennyisé get előállítani, emiatt bi zony még a Mercedes gyárat is kikosaraztam. A lényeg a tisztességes ha szonra való törekvés.”
6000 Kecskemét, Aranyeső utca 8. Tel.: 76/410522
2013 nyarán Hajdúszoboszlón
5
Kecskemét város rádiójaként – kí sérleti jelleggel, a Hírös Napok rendezvénysorozat ideje alatt – a Gong Rádió először 1995 augusztusá ban tűnt fel az éterben. Könnyed és vidám hangvé telével az egy hét alatt nagy népszerűségre tett szert a hallgatók körében. A Gong Rádió Kft.t 1996 januárjában Kecskemét Megyei Jogú Város Önkor mányzata, valamint né hány lokálpatrióta magán személy és gazdasági tár saság alapította. Adásaik sugárzását 18 éve, 1996. január 11én kezdték meg. „Mindössze 6 millió forinttal indultunk” – em lékezik a kezdetekre Tő zsér Judit ügyvezető igaz gató. – „A rádió az első pár évben pénztelenséggel küz dött, még egy meghibáso dott mikrofon kicserélése is anyagi nehézségeket jelen tett. Ma már azonban jöve delmező, gazdaságilag is biztos alapokon áll.” Az induláskor Kecskemé ten, illetve Nagykőrösön és vonzáskörzetében voltak hallhatóak. Sugárzási te rületük később folyamato
6
rádiónkban a megjelenési lehetőséget”. A siker titka Tőzsér Judit szerint „a hit, 18 éves a Gong Rádió a remény és a szeretet…, san növekedett. Ma már guk is megerősödött. „A valamint a sok munka, az az ország harmadik leg TNS HoffmannMediame együttérzés és a lojalitás a nagyobb rádiója a Gong ter felmérése szerint 100 rádió iránt.” Rádió. Adásuk 7 frekven ezer rádióhallgatóból 57 ciával a Duna–Tisza kö ezer a Gongot választja, ez zén, valamint 7 megyében: zel a térség piacvezető rá BácsKiskun megye nagy diója vagyunk” – mondja részén, továbbá Csongrád, Tőzsér Judit. – „Komoly Békés, Pest, Fejér, Jász eredménynek tekintjük, NagykunSzolnok és Tolna hogy megelőzzük az orszá megye területén is fogható, gos médiumokat is.” így műsoraik több mint A vállalkozás ügyvezetője 2 millió emberhez jutnak a kft. piaci helyzetét is sta el. bilnak ítéli: „Üzleti partne A kecskeméti központú reink hűségesek, érzik a rádiót a folyamatos dina rádiós hirdetés hatékony mikus növekedés jellemzi, ságát. Más megyékből is az évek során hallgatottsá egyre több vállalkozó keresi Tőzsér Judit
NAGYKORÚAK LETTÜNK
A születésnapi grillázstorta
18
Stábértekezlet: Németh Ernő, Tőzsér Judit és Jámbor Csaba
Források: *Hírösvény, 2013 *Kortárs Magyar Művészeti Lexikon *Magyarság évfordulónaptára *Magyar Színházművészeti Lexikon *Napkelet, 1930 *Németh Antal: Bánk bán száz éve a színpadon *Orosz László: Kérdőjelek Egy Katonakutató töprengései *Pallas Nagylexikon * Várnai Péter: Verdi Magyarországon *Who is Who Magyarországon)