A BÉKÉSI ÁGOST. HITV. EGYHÁZMEGYÉTŐL
FELTARTOTT S IGAZGATOTT
ÉVI ÉRTESÍTŐJE 186Vről.
KÖZZÉ TESZI
TATAY I S T V Á N EZIDŐ SZERINTI IGAZGATÓ-TANÁR.
G YULÁN, 1869. DOBAV JÁNOS KÖNYVNYOMDÁJA.
TARTALOM. L Szarvas hajdan, Zsilinszkytől. II. Jelentés a tanoda beléleti állapotairól. III. A könyvtár ez évi gyarapodványa. IV. Tápdafelügyelői jelentés. V. Tanulók névsora. VI. A népesség táblás átnézete. VII. Tanodái jótevők s jótétek. VIII. Vizsgák s tanév-nyitás.
I.
Szarvas hajdan. V alamely város történetének megírásához okvetlenül megkivántatik, hogy bírjunk annak múltjáról szóló oly biztos adatokkal, melyekből nemcsak az tűnjék ki, hogy mily he lyet foglalt el szomszédái között, s mi viszontagságokon ment keresztül külsőleg; hanem az is, hogy bensőleg minő fejlődési fokozatokon ment át, minő volt népe vallás és nyelv, erkölcs és szokások tekintetében. Szarvas távolabbi múltjáról, keletkezéséről és fokozatos fejlődéséről még nem lehet „történelmet“ Írni; mert hiányoznak az ahoz szükségelt adatok. Ami volt is, az az alföldre nehezült viharos idők által elsepertetett; s innét van, hogy tanulságos és ok nyomozó elbeszélés helyett, meg kell elégednünk azon adatok száraz fölsorolásával, melyek e vidékre, illetőleg városra vonatkozólag a viszontagságos századok törlesztéséiül fenmaradtak. De jóllehet a török világban elpusztult régi Szarvas alapításáról és időnkénti sorsá ról alig maradt reánk valami; mindazáltal találkoztak oly lelkesebb férfiak, kik azt a keveset is gondosan kezdték összegyüjtögetni, hogy legalább némi emlék maradjon az utódok számára e hely régiségéről. E tekintetben első hely illeti Markovics Mátyást, ki 1734-től 1761-ig volt szarvasi ev. lelkész. Ennek kéziratban maradt ily czimti munkája : „ C o m m e n t a r i o l u s de Loco, i n q u o n u n c 0 pp id u m S z a r v a s st a t “ a mostani, újabb Szarvasra vonatkozólag kétségen kívül becses adatokat foglal magában; de a régi Szarvasról tett fóljegyzései és ész revételei nagyon hiányosak, s nem egyszer elfogultságot tanúsítók. Hellebi’anth János müve, melyet 1822-ben Szarvas százados emlékünnepére irt, s mely külön, és a Tudományos Gyűj temény ugyanazon évi XI. kötetében szintén megjelent, nem egyéb, mint Markovics naplójának eltorzítása. Palugyairól1) elég lesz annyit mondanom, hogy az ő egyedüli forrása Hellebranth, s előadása csak annyiban külömbözik amattól és Markovicstól, hogy amit azok csak gyanitásképen mondanak, azt ő már teljes bizonyossággal állítja. Valószinűleg legtöbb becscsel birt volna — legalább az uj Szarvasra nézve — a nagynevű Tessedik Sámuelnek kézirati ily cimümunkája : „ M e m o r a b i l i a S z a r v a s s i e n s i a , o d e r O e k o n o m i s c h e C h r o n i k de s Ma r k f l e k k es S z a r v a s , nebst stillen Winken für die Güter-Besitz er, für die Landleute, Bürger, Oekononem, Kaufleute, Naturforscher, Reisende, Geographen, Wetterbeobachter, Volkslehrer, Kirchen und Schulvorsteher, Aerzte und Statistiker, durch Darstellung interessanter Thatsachen in chronologischer Ordnung, pragmatisch bearbeitet, zur Beherzigung für Ungarns ’) Magyarország történeti, földirati s állami legújabb leírása. IV. k. 248—250 11.
1*
4
ächte Patrioten, im Jahre 1807. von Jahr 1722. bis 1790.“ melynek azonban — fájdalom —• csak cime maradt fen műveinek lajstromában; de a mű maga elveszett1). Pedig a cim után ítélve e mű rendkívüli érdekkel birna Szarvasnak nemcsak gazdászati, hanem minden belviszonyaira nézve is. Azonban bármily kevés adat áll is rendelkezésemre, s bármily csekély fényt derít hetnek is azok a nép társadalmi, erkölcsi és értelmi állapotára, mi nézetem szerint minden tör ténelemnél a leglényegesebb lenne : megkísértem mégis összeállítani azt, amit a r é g i Szarvasra vonatkozólag lelkiismeretes utánnézés folytán sikerült összegyüjtenem. Állításaimat, gyantásai mat és az említett írókétól eltérő nézeteimet, igyekezni fogok, teremhez mért rövidséggel, hi teles adatokkal támogatni. Szarvas neve egykorú a magyarok honfoglalásával. Hogy mint helység vagy erősség mikor és ki által lett megalapítva, s minő volt első lakossága, azt az eddig napfényre hozott adatok hiányossága miatt még mindig beláthatatlan homály fedi. Arra nézve, hogy a mai Szar vas helyén, mely legvalószinűebben az e vidéken tartózkodni szokott szarvasoktól vette nevét2), a honfoglalástól egész az újabb korig létezett egy halom, mely S z a r v a s - h a l o m n a k ne veztetett, elég biztos adataink vannak. Először is Béla király névtelen jegyzőjénél fordul elő az, hogy „midőn Árpád Mén-Marot bihari fejedelem ellen Öcsöb és Velek vezérlete alatt sereget küldött, a székelyek hozzájok csatlakoztak s a K ö r ö s v i z é t a s z a r v a s i h a l o m n á l úsz tatták át“3). Annak azonban hogy volt-e ott falu, nyoma sincs történelmi emlékeinkben; s csakis valószínűség szerint tapogatózom midőn állítom, hogy Szarvas — ha ugyan létezett — 1241-ben a tatárok irtózatos pusztításainak lett áldozatává, és hogy IV. Béla király hazajöve tele után csak a kunok idetelepítése által nyert ismét némi jelentőséget. Hogy e vidéken haj dan kúnok laktak, az kétséget nem szenved. Az 1279-ki országgyűlés a Duna és Tisza vidékét, a K ö r ö s p a r t j a i t , a Maros és Temes közti földet a kánoknak rendeli lakásul. Kún László királyunk, kiről tudva van, hogy a pogány kunok sátoraiban mennyire merült a bűnös élve zetek fertőjébe, egy ideig a s z a r v a s i h a l m o n tartózkodott, s onnét adta ki némely rendele téit4), mely köxülményből meglehetős biztossággal következtetjük, hogy e hely fekvésénél fogi) Nem lehet eléggé sajnálni, hogy Tessediknek 135-re menő kisebb-nagyobb, részint nyomtatásban megjelent, részint kéziratban maradt müveiből a szarvasi főiskolai könyvtár éppen semmit sem örökölt. Nagy hálára kötelezné a főiskolát, ki a sokat dolgozott Megboldogultnak netán meglevő bármely kéziratát beküldeni szíveskednék. ") Nemcsak a hagyomány, hanem újabb bizonyságok szerint is sok szarvas tartózkodott itt a Körös mentében. K u g y e l a J á n o s az uj Szarvasnak első bírája (1723-ban) maga beszélte Markovics Mátyás lelkésznek, hogy az ő fiatal korában egész csapatok ügettek el néha a vár alatt. 3) Béla király névtelen jegyzője, ford. Szabó Károly 74. 1. A nevezett halom többé nem létezik, mit Szabó a jegyzetben hibásan állít. Széthordatott az még a város újabb rendezése előtt. De hogy létezett, s a mos tani nagy utca helyén feküdt körülbelül a gr. Mjtrovszky-féle kastély táján, arról öregebbjeinek még tanúskodhatnak. — Jászay Pál úgy látszik a „Mons Cervinust“ Cserhalomnak fordítja; a „Magyar nem zet napjai“ 216-ik lapján igy i r : „elől menvén Ménmarót ellen kezdtek lovagolni, a Kö r ö s f o l y ó t C s e r h a l o m á l átuszták.“ Tudtommal a Körös mellett Cserhalom nincs. A kúnok megveretéséről híressé lett s Vörösmarty által megénekelt „diadalnak büszke tetője“ Doboka vármegyében a Szamosba szaka dó S aj ó mellett volt; hol most Kerlés (Kyrileis, oláhul Tyirales vagy Tyiralis) nevű falu fekszik. *) Ilyenek az 1284. okt. 16. és 1285. dec. 14-én kelt rendeletek. Lásd Ráth Károly: A magyar királyok és er délyi fejedelmek hadjárati, utazási és tartózkodási helyei. I. k. 29. 1.
va kiválóbb jelentőséggel bírhatott. E vidéken vonta össze seregeit a pillanatnyira magához tért király, Oldamur kém vezér ellen, kit a Hód tavánál megvert. Ezen adatok nyomán érthe tőbbé válik az is, mit Markovics után Hellebrantli1) hibásan idéz Timon „Imago veteris Hun gáriáé“ cimü müvéből, hogy t. i. „azon harmincegy helységből, melyek már azelőtt ötszáz esztendővel a Tisza mellékén megtelepitve valának, egyedül a Körös vize mellett levő SzentMártont lakják, mindazáltal laknak azon a tájékon s z a r v a s i k u n o k is, azonkívül unghiak és mások is.“ Ellenben semmi hitellel nem bir, azon adat, mellyel némelyek Szarvas régiségét akarták leszármaztatni, t. i. hogy 1219—1278. valami Comes Hegun, vagy gr. Hegen birta volna. Igaz, hogy Comes Hegen emlittetik nagy érdemeivel a történelemben; sőt Budai Ferencz polgári lexikonában hosszas versben soroltatnak elő Hegennek mindazon érdemei, me lyek folytán Kun Lászlótól a s z a r v á d i jószágot nyerte s királyi udvari emberré lett2). De itt azon fontos ellenvetés merül fel : vájjon Szarvad alatt csakugyan Szarvast kell-e érteni? nem vonatkozik-e az inkább a belső-szolnokmegyei Szarvasára? Az az egy betűnyi különibség itt oly lényeges, hogy az egész közleményt megfosztja hitelétől. Mindez azonban semmi világosságot sem dérit azon kérdésre : mikor, ki által és ho gyan telepíttetett meg Szarvas mint helység? Ismét csak gyanitás, ha a Róbert Károly előtt vagy alatt hatalmaskodó valamelyik főurnak tulajdonítom Szarvas népesitését, illetőleg megte lepítését. Annyi bizonyos, hogy Zsigmond király korában már helység volt. Ezt bizonyítja Zsigmondnak 1425-ben kelt rendelete, melyből kitűnik, hogy Szarvas a Jászsághoz tartozott és külön kapitánnyal birt3). Zsigmond kora után már gyakrabban találkozunk okmányaink ban Szarvassal mint helységgel. így például 1461-ik esztendőben, midőn a Maróthyak port indítottak a Szilágyi örökösök ellen a Szarvas mellett fekvő Királyság4) birtoka végett, Szarvas lakosai is tanúskodnak a megyei törvényszék előtt5). Azt olvassuk ugyanis, hogy Maróthy La jos és Mátvás békésmegyei Szileméres nevű falujokat Horoghszegi Szilágyi Mihály elfoglalta •s kegyelem nélkül lerombolta, és Királyság név alatt ugyanazon határban uj helyre telepitet te. Az 1461-ki máj. 18-ára hirdetett megyei törvényszék előtt a Királysággal határos helységek birtokosai meghivattak, hogy az említett ügyben tanúbizonyságot tegyenek. Így többek közt Egei László és István, Bekeni Imre K á k á r ó l 6) mint kik az eseményt tudták, Meleg Bálint és Balázs H a l á s z t e l e k r ő l 7) szintén mint akik az eseményt tudták; Gerlai Ábrahámnak T a más és Bálint fiai „de P o s s e s i o n e Z a r v a s “ kik hallották; ugyancsak Gerlai Ábrahám István és László fiai, ,.de d i c t a P o s s e s i oné Z a r v a s “, azon kívül mintegy százan mint ’) Hellebranthnak, Szarvas városáról irt munkája tele történelmi botlásokkal s hamis idézetekkel. Ezen hely is Markovics naplójában Timonnak nem „Imago veteris Hungáriáé,“ hanem „Descriptio Tibisci“ cimü mü véből van idézve, XVI. 124. 2) Lásd Budai Ferenc p. Lex. második kiad. III. k. 232. 1. a Szénási családnál. 3) Haán Lajos szives közleménye szerint. 4) Királyság nevű puszta most is létezik Szarvas és Vásárhely közt; Kákával határos. s) Gr. Teleki József, Hunyadiak kora, XI. k. 12. 1. c) Káka nevű puszta most is megvan Szarvas tőszomszédságában délre. 7) Halásztelek Szarvastól éjszak-keletre Endrőd felé eső puszta. Úgy látszik, hogy akkoriban népes magyar helység volt. A törvényszék előtt tanúskodó Álmos Ferencz, Török Pál, Sertholdi Bertalan, Tálas Miklós, Veres Jakab, Tekés Bálint, Kalmár Miklós, Soki Sebestyén, Alafi Péter, Mikes Péter, Kerek Egyed, Bősz László stb. magyar nevek legalább azt tanúsítják.
<>
tanuk jelentek meg bizonyítani, hogy a panasztevőknek Szileméres faluját említett Szilágyi Mihály csakugyan erőszakkal foglalta el s telepítette át Királyság név alatt uj helyre, és hogy Szilágyi halála után foglalás által jutott a király birtokába. Ezen okmány is mutatja mi lyen önkényt gyakorolhattak egyes helységek felett a hatalmas főurak. A Mátyás halálával bekövetkezett pártviszályok korából semmi különösebb esemény nem maradt fel okmányainkban Szarvas helységéről; csak a mohácsi gyásznap utáni török dulások idejében emlittetik gyakrabban mint fontos erősség. Az akkori erősségek azonban nem hasonlíthatók a mostani nagyobbszerű várművekhez. — Szarvas várának jelentősége és fontos sága nem annyira nagyságában, vagy szilárdságában állott, mint inkább abban, hogy a ka nyargós folyású s gyakran kiöntő Körös mellett a vidéket boritó mocsarak és erek között az egymás ellen harcoló feleknek átmeneti pontul szolgált. Erre ment az alföld egyik nevezetes országutja, mely felett mintegy uralgott a szarvasi vár. Maga a vidék vadsága, mocsarai és erei, különösen az úgynevezett Hajdú-völgye és a Körös vize leghatalmasabb védőiül szolgál tak; éppen úgy, mint azon korban a magyarországi várak legnagyobb részének vízben állott erőssége. Majdnem minden kútfő, mely hazánk régi területét ismerteti, oly tavak, folyók és erek nagy mennyiségét tünteti elő, melyeknek most már nagyrészt neve sem ismeretes, s me lyek háborús időben nagy védelmi szerepet játszottak. Hajdani váraink — mondja Pesty Fri gyes — amennyiben nem hegyen feküdtek, védelmi erejüket nem csekély mértékben a víznek köszönték, azért vizárkokkal, tavakkal, mocsarakkal oly annyira körül voltak véve, kogy majd nem hozzáférhetlenek valának. Figyelembe véve, hogy váraink száma a múlt századokban nem csekély vala, bámulni kell, hogy ezen víztömeg mind hova lett. Nézzük csak meg a régi vá rak rajzait, és kétség nem fog felmerülni, hogy itt a víz felhasználásának egészen más módja forog főn, mint midőn ma valamely község a maga határát körül árkolja. Szigetvár mellett az Almás csapolása következtében a tavak és posványságok mind eltűntek, és most a helyet szép rétség veszi körül. Tata vára egészen tóban állt; egyik része ma is Tóvárosnak neveztetik. Tokaj, Kanizsa, Nagyvárad, Hatvan, Pécs, Gyula, Léva, Eszék, Érsekújvár nem kevesebbet bírtak a víz által védett gátakban, mint védelmezőik hősi karjaiban1). Éppen ilyen erősség volt Szarvas is; a török időben több védelmet talált a vízben, mint őrseregében. Minél nagyobb volt a vizáradás, an mii hozzáfórhetlenebb s igy biztosabb volt a vár. A mohácsi vész ulán ugyan Békésmegye is elfoglaltatott a török által,2) de mivel ekkor Szolimán csak megtörni akarta a magyart, s éppen nem volt szándéka hódítani, csak hamar ismét felszabadult tőle. Zápolya János és Ferdinand királyok közti pártháboru alatt Szarvas vidéke is ki volt téve a portyázásoknak. Erre vonultak például János seregei 1529ben, midőn a törökkel egyesültek, de sem ezek, sem a török nem bántotta Szarvast; sőt a tö rök egész Buda bevételéig, vagyis 1541-ig semmiféle magyar várat nem foglalt el oly szán dékkal, hogy azt megszállva tartsa.3) Buda eleste után azonban, midőn az egész Tisza és Erdély közti vidék Izabella ki rályné birtokába esett, e föld nem volt többé megvédhető a török portyázásoktól. Több hely ség már a töröknek kezdett adót fizetni; 1552-ben pedig Temesvár eleste után több alföldi vár elfoglaltatott, Majdnem teljes biztossággal mondhatjuk, hogy Szarvas is ekkor került legi) Pesty Frigyes, Magyarország vízhálózata a régi korban. Századok. I. 70. 1. a) Bél Mátyás Compend. Hung, geographicuin. 275. 1. 3) Ráth Károly, Török-magyar viszonyok. Akad. Ért. III. 7. 1.
7
először a török kezére. Veráncsics ezen évről azt mondja, hogy miután Temesvárt Losonczy elhagyta, Almiét basa Lippa ellen ment, azt pusztán találta s népét ellielyezé a Maros mellet ti minden várakba s egész Váradig pusztított. Debrecenhez köÄd az e g é s z K u n s á g o t felrablá. Többet harmincöt ezer embernél elrablának *). Ha tehát at* egész vidék, névszerint Lip pa, Nagylak, Csanád, Szolnok, Szeged, Túr a török kezére jutott, úgy Szarvas sem tarthatta magát, jóllehet ez állitást följegyezve sehol nem találom. Ráth Károly előszámlálja az évről évre e l f o g l a l t és v i s s z a v e t t várakat 1521-től egészen 16!)7-ig; de hogy följegyzése nem teljes, kitűnik abból, hogy az elfoglalt várak sorában Szarvas sehol sincs feljegyezve, mig el lenben a visszavett várak között 1685-ik év alatt ott van*2); már pedig nem lehetett volna visszavenni, ha valamikor el nem foglalják. Továbbá Békést, Szolnokot és Sz.-Miklóst sem említi, holott azok is 1685-ben vétettek vissza. Hellebranth ugyan b i z o n y o s k é n t állítja, hogy Szarvas Gyula után 1566-ban esett el, de mivel ő általában semmi hiteles adatokra nem tá maszkodik, hitelt alig érdemel3). Az 1589-1591 -ki lióditások közt olvassuk, hogy a temesvári basaság alá hódoltatott részek között a Bihar megyében fekvő Hosszú-aszó, Me z i t h szarvasi ispahia4) által hódittatott meg5). Ezen időben a nép iszonyú zaklatásoknak volt kitéve; a tö rök és magyar portyázók szokatlanul elszaporodtak, úgy hogy egész helységek lettek lakatla nokká. Ekkor állott elő az alföldi pusztáknak egy nagy része; Szarvassal tőszomszédos Décs, Halásztelek, Káka, melyek addig népes virágzó helységek valának, szintén ekkor lettek pusz tákká. A törökök váraikba vonultak vissza, csak akkor mozdulván ki, ha a császári hadak el len egyesülniök kellett. Páproki Bertalan6) a szolnoki és s z a r v a s i basákról azt mondja, hogy azok 1593-ban Gyuláról és Csongrádról 130,000 embert segítségül nyertek a császári vezér Tiffenbach ellen, ki a török sereget Budáig üldözte. Két év múlva uj erővel fogtak a ma gyarok a török kiszorításához és Miksa főherceg Szarvast fölszabadította, s az ellenség elűzé se után 300 fegyveres embert hagyott a vár őrizetére. Ezzel megegyező Braunen Györgynek7) azon közleménye, hogy 1595-ben Miksa főherceg, miután Szt,-Miklóst elfoglalta volna a kö vetkező három várat is visszavette: Szarvast, Békést és Erdőhegyet (Aradmegyében a fehér Körös mellett), és pedig mind a négyet hat nap alatt. A következő évben kénytelen volt a tö rök elhagyni e vidéket; s Szarvas egész 1677-ig a keresztyének birtokában maradt, de csak annyiban, a mennyiben ez idő alatt a töröktől segített erdélyi fejedelmek bírták e vidéket. Egész Békésvármegye az erdélyi fejedelmek alatti török hódoltsághoz tartozott8). A vallási és polgári szabadságért folyt Bocskay-, Bethlen- és Rákóczy-féle háborúk alatt a lakosság sorsa a harci szerencse forgása szerint változott; kevés béke mellett sokat szenvedett. A szarvasi ma') Memoria rerum, quae in Hungária a ható rege Ludovico ultimo acciderunt. Monum. hist. Hung. HL 84. 1. 2) Lásd: Török-magyar viszonyok, Akad. Ért. III. k. 15—23 1. 3) Markovics is csak v a l ó s z í n ű s é g szerint beszél. Credibile est — mondja Commentar-jában — Turcas hunc locum (Szarvas) insedisse c i r c a Annum Domini 1506. quo Anno Pertaffus purpuratus Solimanni ex Sorore Nepos, Gyulám arcem obsidione cinxit et expugnavit. <) Szpahia (szipahi, szpáhi) török szó, s általában l o v a s t jelent, de mivel Magyarországban szolgáló török lo vasok jutalomképen földbirtokot kaptak hűbérül, a szó alatt t ö r ö k f ö l d e s u r a t kell érteni. 5) Lásd: Török-magyar viszonyok. Akad. Ért. III. k. 51. 1. 6) Bartholomaei Paproki História Belli Turcici sub Budolfo II. anno 1593. in Hungária gesti p. 33. Eredetileg cseh nyelven. 7) Zeiler, Hungária etc. 052. 1. H) Ráth K. i. m. 27. 1.
8
gyár reformált1) nép úgy a hajdúk- és császári katonaságtól, mint a töröktől sokat szenvedett. Itt lóvén a Körösön való átjárás, többnyire erre vonultak az ellenséges hadak. Midőn Erdély ben a nagyravágyó és nyugtafán lelkű II. Rákóczy György szerencsétlen lengyel hadjárata következtében uj zavarok táffradtak, s a török által pártolt Barcsay Ákos fejedelem elüzetett : akkor (1660) két nagy sereg ment Rákóczy ellen; egyiket a budai basa, másikat a nagyvezér vezette. A budai basa Szaidi Ámhád (Ahmet) april első felében huszonöt ezer emberrel in dult ki Temesvárról, s Szarvas alá jött. Itt átkelvén a Körösön útját a Hajdú-kerület felé foly tatta Rákóczy ellen. Hogy Szarvason megállapodott-e, s ellenségnek vagy barátnak tekintette-e a várat, arról semmi részletesebb adat nem tanúskodik. Az ország történelméből tudjuk, hogy ezen erdélyi zavarok adtak alkalmat Lipót királynak azon török háborúra, melynek vége a szeren csétlen vasvári béke volt. A Wesselényi összeesküvés, s ennek következtében az ország alkot mányának felfüggesztése, a protestánsok hallatlan üldöztetése nagy elégületlenséget, utóbb pe dig felkelést idéztek elő Magyarországban. Szarvas protestáns lakossága is kénytelen volt a bekövetkezett háború viszontagságait tűrni. A törökkel szövetkezett Tököly Imre, ki a ma gyar elégületlenek élére állott, nem látván orvosolva az ország sérelmeit még a soproni or szággyűlés (1681) által sem, szilárd kitartással folytatta a háborút, mely 17 évig tartott. Ezen háború alatt szálották meg Szarvast újra a törökök, és pedig — ha H. állításának hitelt ad hatunk — 1677-ben. De ekkor, mint Tököly szövetségesei, nem viseltettek ellenséges indu lattal a lakosság iránt; sőt inkább azon voltak, hogy a közös ellenség, t. i. a császári hadak ellenében közösen védjék magukat. Ekkor szólították fel a népet, hogy a várnak meggyen gült falait és bástyáit újra kiépítse, a munkásokat, naponta két garasával, ők is díjazták. Az aga2) kinek nevét nem találjuk feljegyezve, valóságos földesúri jogot gyakorolt a nép felett. Ő osztotta a földeket kénye-kedve szerint s nagy ajándékért többet adott a hozzá folyamo dóknak ; sőt még Szarvas határát is kiterjeszté Túr felé a Körösön túli részeken, s azt szar vasi lakosokkal miveltette. A töröknek ily uralma bár önkényes, de tűrhető volt mindaddig, mig Tökölynek s a vele szövetkezete török hadseregnek szerencse csillaga homályosulni nem kezdett. Nincs adatunk arra, hogy vájjon Kara Mustafa, midőn Bécs ellen nyomult nem szed te-e fel a szarvasi őrseregnek legalább egy részét. Annyi bizonyos, hogy még a bécsi, párká nyi, visegrádi, váci, pesti, sőt még az érsekujvári veszteségek után is háboritlanul maradt a szarvasi őrsereg. Ezt bizonyítja azon okmány mely a túri levéltárban őriztetik3), s melyben a Békés- és Hevesvármegyék közti határvillongás alkalmából némely tanuk elbeszélik, mint bito rolta a szarvasi aga 1685-ben a Körös melletti túri földeket. p Különös, hogy oly értelmes férfiú, mint Markovics volt, elfogultságában a török pusztításokban isten bün tetését látja azért, hogy a szarvasi lutheránusok kálvinistákká lettek. Ac toto illő tempore — mondja — Calvinistae Szarvasienses gemebant sub jugo Turcico, dantes Apostasiae a doctrina Lutheri et perfidiae suae meritas poenas. Et est sempiterna memoria dignum, quod praecipue omnes illáé partes Hungáriáé tantum, quae a Lutheri dogmate ad Zvinglianismum defecerunt, Divina Nemesi earum horribilem apostasiam kata poda insequente, Túr carum Tyrannidiin luguhfem dirreptionem, tristem vastationem, praedam et lamentabilem multorum annorum oppressionem devenerint, reliquis partibus Hungarie, superioribus praesertim, et Montanis, in quibus toto Regno, celeberrima Oppida et Urbes Regiae mordicus sincerae Luthe ri Doctrinae adherentibus, Dei protectione, in salvo manentibus. 2) Aga, általában annyit jelent, mint p a r a n c s n o k , szorosabb értelemben katonai várparancsnok. Különben Törökországban az öcs aghának címezi bátyját, s az eunuchokat is agáknak nevezik. 3) Határról való Inquisitio Nemes Békésvármegye és Túr között, 1722. Kézirat.
9
Szobi Mihály (1721. abonyi lakos) mint tanú beszéli, hogy ő anno 1685. Túrra men yén nótáriusnak, midőn a szarvasi törökök ellenezték volna a túriak marháinak legeltetését az úgynevezett Lajt foknál és a szarvasi Körös alján, ö irt az egri basának, a „lionnét is csauszt vagy postát küldvén az törökök az Lándorfehéryári fényes portára az túri követekkel edgyiitt hogy őket a szarvasi törökök háborgatnák, kikkel is oly válaszuk jött az Lándorfehérvári fényes portáról, hogy semmi úttal móddal ne merészeljék a szarvasiak háborgatni az túri lakosokat.“ El beszélik ketten is az esetet, hogy a szarvasi török aga búzával vetette volt be a „Kovács Laponyagi földet“ >), mely Szarvas alatt terült el, és mikor már szépen learatta és keresztekbe rakta volna ga bonáját, akkor neki ment Varga Gáspár túri lakosnak marhája s nagy kárt tett benne. Erre a szar vasi aga felbosszankodván Vargának mintegy 30 darab marháját elfogta s a várba hajtatta. De Varga egy más túri lakossal, Szűcs Mihállyal bejött Szarvasra, sok tanúval bizonyítván azt, hogy a török által felszántott föld tulajdonképen a túriaké, mire az elfogott marhát viszszakapta. „Azon időtől — mondja Száraz János, tertius testis — azon földeket is visszabocsátván az török, sohasem szántotta, sem szarvasi lakosoknak szántani nem engedte, sem halászó vizit nem halásztatta.“ A tanúnak igaza volt abban, hogy azontúl a török sohasem bántotta határukat; mert ugyanazon esztendőben a fentebb emlitett diadalok által fellelkesült császári hadseregek már az alföldi várakat kezdték visszafoglalgatni. A szarvasi aga már nem vehette hasznát a bő aratásnak; mert Szolnok felől nagy veszedelem fenyegette. Ugyanis a császári hadvezéreknek sikerült elfogni a török tudósitó leveleket s azokból megtudni, hogy a szarva si aga (H. szerint basa) egészen elszigetelten áll. Erre a Szolnoknál öszpontositott sereg rög tön útnak indult s az itteni törököket oly véletlenül lepte meg, hogy azok minden ellentállás nélkül, csak menekülésről gondoskodva elfutottak, a várban hagyván minden hadi készleteiket. A mieink üldözőbe vették a Gyula felé futó ellenséget, 150-t levágtak, 23-at elfogtak s a vá rat sok zsákmánnyal együtt birtokba vették. Őrizetül öt regimentet hagytak itt, u. m. a lovas ságból Fürstenbergét és Gondoláét, a gyalogságból Castilliét, Mansfeldét és egy ismeretlent.*2) A lakosság pedig, mely már hitvallásánál fogva is Tökölyhez szított, hogy a császári hadvezérek haragját elhárítsa magától, hűséget ígérvén a királynak, bőven gondoskodott a katonaság ellá tásáról. Egy másik forrásban3) ugyanezen esemény úgy adatik elő, hogy midőn Merczy és Heuszler tábornokok Eger ellen nyomultak, a török megijedvén azonnal odahagyta Szolnokot, Szt.-Miklóst és egyéb körülfekvő helyeket, mely alkalommal a Szolnoktól 6 mértföldre eső e r ő s S z a r v a s is kardcsapás nélkül a császáriak kezébe került. Ez egyezvén a fentebbi közleménnyel és a Ráth Károly följegyzésével, bátran fogadható el ténynek, hogy Szarvas 1685-ben végké pen megszabadult a töröktől. Következő évben már annyira kedvezett a császári seregeknek a szerencse, hogy Lotharingi Károly herceg, Abderhaman vitéz ellentállása dacára, Budát is visszaszerezte. Miután ') Valószínűleg a mostani Bolza-kert vidéke. Külömben liárom pont felett civakodtak a túriak a békésmegyei ekkel, különösen az öcsödiekkel és sz.-audrásiakkal, u. m. a kákái fok, Kovács Laponyag, és a Lajt-fok felett. Ez utóbbi helyen'nagy verekedés támadt az öcsödi és túri lakosok között a halászati jog felett 1721-ben. 2) Losclige Lénárt, Magyar-török Chronologiája szerint Markovics. A mű német nyelven jelent meg Nürmbergben 1686-ban, tehát az elbeszélt esemény után közvetlenül. 3) Zeiler-Stübel, Hungária, oder Neu-Vollständige Beschreibung des ganzen Königreichs Ungarn, sammt dazu gehörigen Landen und Städten. 1690 etc. 852 1. 2
10
pedig Erdély is Lipót uralnia alá került, a zalán-keméni és zentai fényes diadalok után, Ma gyarországban — a temesi bánság kivételével — megszűnt a török hódoltság. De a másfél százados török uralom szomorú pusztasággá változtatta e vidéket. „Sehol iható viz erei; a mocsárok, tavak biizhödt vizét még a marha sem itta. Sehol egy viruló fa, melynek árnyéka az utasnak enyhet adna. A fü, bozót oly magas volt, hogyha a lovasság raj ta keresztül ösvényt s mintegy barázdát nem nyit, a gyalog alig vergődhetett volna át. Sehol a roppant térségen egy barátságos hajlék, sőt nyoma sem volt az embereknek, kivéve a pász torok néhány nádkunyhóit.“1) A várak nagy része, azon okból, hogy ezután az ellenségnek védhelyül ne szolgáljanak, leromboltatott. Ekkor romboltatott szét a szarvasi vár is. A sokat zaklatott nép belátta, hogy a vár és környéke rá nézve veszélyes lakhely s másutt keresett biztosabb lakást. Mintegy harmincz év szükségeltetett arra, hogy a néptelenné vált vidék újon nan benépesitessék s a majdnem végkép elpusztult Szarvas újra fölépüljön régi omladékáiból.2) A vár omladékáit, némely épületeinek maradványait még Markovics Mátyás is szem lélte, ki 1735-ben lett szarvasi pappá. Az ő elbeszélése szerint akkor a Iádnak némely da rabjai és oszlopai a Körösön még láthatók valának. A török épületek közül egy széles bolto zatos ház állott a Körös partján, mely állítólag a törökök fürdője volt, külömben oly erős, hogy benne Markovics idejében Faskó István nevezetű uradalmi tiszttartó egész kényelemmel lakhatott. Ennek közelében állott a mecset, melynek romjait Ácsai Simon hányatta szét, mi dőn annak helyén házat akart épiteni. A tulajdonképi váron kivül látható volt még egy szé les sánc s még egy másiknak is némi nyoma, melyek az egész helységet bekerítették, miből világos, hogy Szarvas zárthely volt. Ezen sáncokon belől látszottak még a régi Szarvasnak maradványai négyszög alakjában. A vár szintén négyszög alakú volt, a magasra fölhányt töl tések szögletén földdel tömött erős bástyákkal, melyek alatt mély és meredek sáncok tátong tak, telve a Körösből oda szolgáló vizzel. E sáncokon keresztül még a helység ujonnani b e népesítése után is soká nem lehetett átjárni, mig az idő lassanként el nem egyengette pusztitó karjával a meredélyeket. A vár éjszaki fala a Körös balpartján vonult el, körülbelül ott, hol jelenleg a gr. Bolza-féle kastély kertjének fala áll. A vártér szélessége 260’ hosszúsága 340’ volt, közepe pedig ott, hol most az evangélikus templom áll. íme csak ennyi az, mit eddig a rendelkezésemre álló források után Szarvas régisé géről felkutatnom sikerült. Lehet, hogy sok érdekes, különösen a nép életére vonatkozó, adat fekszik még eltemetve a régi levéltárak pora alatt, várva a buvárkezet, mely napfényre hozza őket a jelenkor használatára. A magyar tudományos Akadémia és a Történelmi Társulat üdvös működése már sokat tett és bizonyára még többet fog tenni ezután, ezen a török által letarolt alföldre vonatkozó források gyűjtésében; s akkor aztán ügyesebb kéz művészi alakban állíthatja össze azt, aminek egyrószét én egyszerű napszámosként csak' időrendben halmoztam össze. ’) Horváth Mih. M. T. IV. 191. 1. 2) A hely neve még azután is fenmaradt. Az 1694. év april havában Magyarországból és Erdélyből érkezett Tököly-féle exmissariusok jelentik, hogy a „német mind a Dráván, mind Szegednél a Tiszán, mi n d S z a r v a s n á l i n c o n f l u e n t i a t r i u m f l u v i o r u m Ker es , hidakat csinál; ily hir van, hogy ezen hidak csinálásával confundálja a török elméjét, mindenfelé készületeket mondván.“ L. Th a l y K á l m á n , Tö k ö l y I m r e é s n é m e l y f ő b b h i v e i n e k n a p l ó i és e m l é k e z e t e s í r á s a i . Mon. Ilung. Hist.írók. XXIII k. 202 1.
Zsilinszky Mihály.
II.
Jelentés a tanoda férfiairól s esek működésükről. A) Változások személyzetben és tanszervezetben. A tanszervezet mind a fel- mind az algymnásiumban némi m ó d o s u l á s t szenvedett. Tagadólag történt ez fent az által, hogy tüzetesebb képezdei tanithatás előnyére az istenészet-bölcsészeti tanfolyam, mely 4 éven át fenállott volt, egy tavalyi esperességgyűlési határozat folytán már ezidén mellőztetett; alant pedig annyiban, hogy a szarvasi gyülekezettől egy többosztályu rendes magyar elemtanoda állíttatván fel, a 12 éven át algymnásiumunk 1-ső osztályával függelékes előosztály, mint mely ekkint szükségtelenné vált, szintén meg szűnt. Másfelől a tanszervület fejlesztetett, illetőleg a tanterv módosíttatott különösen két tekintetben: először is a t a n í t ó s á g r a k é s z ü l ő V. és VI-beli ifjak számára egy képezdei előfolyam állíttatott fel, hol is ők e cim alatt a latin, görög és mathematikai órák helyett némely nekikvalóbb gyakorlásokban részesülnek; mig a felsőbb folyam ifjai (VII. Vili. IX.) szintén számosabb órákban képeztettek: — 2-szor az algymnásium mind a 4 osztályában, heti 2 órával az énektanítás kötelezővé tétetett. A képezde bel- és külterji bővebbitése érdekében két tanár — Ben k a és K i c s k a — azon tan órákat, melyek az előtt az 1. évi theologokra fordittattak volt, a képezdéuek szentelék. Az algymnásiumi kö telező énektanításra K r i s t ó f f y Ernő szaktanár alkalmaztatott, ki egyszersmind a népes ifjúsági dalárda ve zetésén osztozott Chován Zsigmonddal. Az eddigi előkészítő tanár M o c s k ó n y i Ágost ur az uj magyar tano dához lön áttéve. A gazdaság- és pénzügy körül szintén történt változás. Ugyanis a gazdasági gondnoksággal idáig kapcsolt pénztárnoki hivatal attól elkülönítve rendszeresittetett. T. Mi k o l a y Mihály ur, ki 10 éven át majd nem ingyen, tiszta kezekkel, lelkiismeretesen vitt s önfeláldozó szolgálataival az iskola anyagi ügye körül megm utatá: mire nem képes értelem és erély, mely igaz vallásosságban gyökeredzik, önérzettel jutalmazva végtére leköszönvén, a gondnokságban utódjává testvéröccse M i k o l a y János ur választatott; a pénztárnokság rend szeres vezetésére D l h á n y i Zs. tanár egyszersmind ephorus, kéretett fel. A személyzeti többi változások ke vésbé jelentékenyek.
1>) A tanoda jelen hivatali személyzete. 1) Főiskolai tanács és tisztviselők. A fentartó esperesség nevében a főiskola kűl- és belügyei körül az irányzást és felügyelést a főis kolai tanács gyakorolja, nagytiszteletü S z e k e r é n yi Gusztáv esperes és tekintetes K e m é n y Mihály esp. fel ügyelő urak, mint rendes elnökség és tekint. K o l l á r János mint helybeli elnök alatt következő tagokkal: a papi rendből: nt. H o r v á t h Sámuel t.-komlósi, Ácl i i m Ádám albertii, G y ő r y Vilmos orosházi, H a a n Lajos csabai, J a n c s o v i c s István szarvasi, J e s z e n s z k y Károly és P e t z Gyula m.-berényi lelkész urak. 2*
12 a világi rendből; B o c z k ó Dániel birtokos, I ) el by János és H o r v á t h Károly tanitó, K o l l e r Gábor urad. tiszt, P o h l Dániel szarvasi főjegyző, S o m o g y i S á n d o r birtokos, S z é k á c s Pál ügyvéd, S z e n n á n Sámuel csabavárosi jegyző és dr. T é l e s s y József szarvasjárási orvos urak. A tanács jegyzője M i h á l f i József tanár. A főiskolai ifjúság orvosa, díjtalanul, emberbaráti érzületből dr. T é l e s s y József ur. Pénztárnok D l h á n y i Zsigmond tanár. Gondnok M i k o l a y János szarvasi polgár. Ügyvéd S o mo g y i Elek ur.
2) Tanítói személyzet.
a) Rendes tanárok : 1) I. oszt. főnöke D l h á n y i Zsigmond, 2) II-iké S z e m i á n Dániel, 3) III-iké K o r e n István ( szersmind a természetrajzi tár őre), 4) IY-iké S z e m i á n Dénes, 5) V-iké M i h á l f i József, 6) Yl-iké L á n y i Gusztáv, 7) VH-iké Z s i l i n s z k y Mihály (egyszersmind könyvtárnok), 8) YHI-iké (egyszersmind a physikai tár őre) S a r l a y János, 9) a képezdéé B e n k a Gyula, 10) S z e n d y György, 11) K i c s k a Dániel, 12) T a t a y István. b) Rendkívüli tanárok: 1) Róm. kath. vallástanár tiszt. Z e l i n k a János, 2) g. keleti „ „ D a v i d o v i c s István, 3) izraelita „ „ O e s t r e i h e r J akab, 4) 5) énektanárok C h o v a n Zsigmond és K r i s t ó f f y Ernő, 6) gyümölcsészet tanára H o r v á t h Károly,, 7) gymnastika tanára M o c s k ó n y i Ágost. Jegyzet. A rajztanitást az alább nevezendő segéddel L á n y i Gusztáv és Z s i l i n s z k y Mihály ta nárok vezetik. c) Segédek : az alsóbb o s z t á l y o k t a n ó r á k - e l ő t t i f e l ü g y e l é s é b e n ketten u. m. S z a l c z e r Nándor ta nítójelölt és Z á v o d s z k y Károly VHI. oszt. tanuló, a r a j z t a n i t á s b a n A m b r ó z y Béla tanuló, a h e g e d ű-tanitásban D a n e s Ferenc tanuló, a szép irás-tan itásb an 2-en u. m. Z á v o d s z k y Károly és D a j c s e n s m i d Pál tanulók, Összesen 6-an. Név- és szám-szerint órák és tárgyak az 186%-ki tanévben mikép valának tanítók és osztályok közt elosztva, látható a C. D. E. alatt legitt következő kimutatásból.
C) Kötelező tanulmányok. a) Átalán kötelezők. 1. ’V a l l á s t a n . I. osztályban hetenk. 2 ó r a : ó-szövets. történelem (Varga János könyvecskéje szerint) és Luther-káté. Szentirati mondatok s egyh. énekek szemelvénye emlézve, az éneklés gyakorolva. Tanár; Sz e m i á n Dániel II. oszt. hetenk. 2 ó ra : uj-szövetségi tört. alkalmazva a kér. erkölcstanra. Tanfonál stb. mint I-ben Tanár : S z e m i á n Dániel. III. oszt. hetenk. 2 ó ra : az egyháztörténet főbb mozzanati, reformátió s ennek elterjesztése hazánk ban, Haan Lajos kis egyháztörténet szerint. Éneklés. Tanár: Koren. IV. oszt. hetenk. 2 óra: Székács kátéja szerint hit- s erkölcstan. Éneklés. Tanár : S z e m i á n Dénes. V. oszt. hetenk. 2 óra: ó-szövets. bevezetés. Nehány zsoltár olvasva. Éneklés. Tanár: L á n y i . VI. oszt. hét. 2 óra: uj-szövets. bevezetés. Választott szakaszok olvasva. Éneklés. Tanár: Lá nyi . VII. oszt. hét. 2 óra: egyháztörténet. Éneklés. Tanár: Z s i l i n s z k y . VIII. oszt. hetenk. 2 óra: kér.hit- s erkölcstan. Éneklés. Tanár : Ki cs ka.
13 2. Latin.
I. oszt. lietenk. 6 ó ra : rendes hajlitások alaktana. Tanfonál: a Kis Lajostól fordított kisebb Schultz Ferdinand-féle latin nyelvtan, az ugyanazon szerzőktől való gyakorlókönyvvel. Tanár: D l h á n y i . II. oszt. hét. G óra: az alaktan befejezése. Tanfonalak mint I-ben. Tanár: S z e m i á n Dáni el . III. oszt. hét. 6 óra: mondattan g y a k o r l a t o k k a l . Tanfonalak mint I-ben. Olvasmányok: Corn. Neposból 4 életrajz. Tanár: Kor en. IV. oszt. bet. G óra: a mondattan Schultz Kiss szerint befejezve. C o r n e l i u s b ó l olvasva, elemez ve, fordítva és emlézve 5 életrajz. Ovi d trist. 4 szenvének. L a t i n p r o s o d i a . írásbeli gyakorlatok. Tanár: S z e m i á n Dé n e s . V. oszt. hét. 6. J u l i u s C a e s a r de bel. gall. két könyv. Ovi d metamorph. öt hosszabb darab. Irásb. dóig. Emlézetek. Tanár: K i c s k a . VI. oszt. hét. 6 óra: fordítva és csekély kivétellel emlézve is a következők: C i c e r o C a t i l i n a i I. II. beszéde. V i r g i l 2 eklogája, Georgikájából 220 s Aeneiséből 400 vers. írásbeli gyakori. Tanár: S z e mi á n Dénes. VII. oszt. hét. 6 óra: C i c e r o p r o M i l o n e és L a e l i u s . H o r a t i u s b ó l szemelt ódák. Irásb. gya korlatok. Bevezetések. Emlézetek. Tanár: Tat ay. VIII. oszt. hét 5 óra: H o r a t i u s b ó l az ars poetica kihagyással, 2 satira, 3 epistola, s összesen 32 óda. T a c i t u s Agricolája. Cic. de off. 1 könyv, eleje. Bevezetések. írásbeli dolgozatok iskolában és otthon Tanár: T a t a y . 3. Görög.
V. oszt. hét. 4 óra: nyelvtan. Curtius Kis Lajos-féle görög nyelvtan és olvasókönyv használata mel lett. Tanár: L á n y i . VI. oszt. hét. 4 ó ra : a Curtius-féle fonál vezetése szerint mondattan, alkalmazva olvasmányokra a Schenkl Kis Lajos-féle Anabasisból. Tanár: Lányi . VII. oszt. hét. 4 óra: Homer Iliásából az I és II ének eleje, a VIII. egészen és Xenophon Cyropaed. és memorab. Schenkl Horváth Zs. féle kiadás szerint. Tanár: Lányi . VIII. oszt. hét. 4 ó ra : Plafonból tüzetesben Kriton (Horváth Zsigmond-féle) Homér Hiasából a II, XVIII. és XXII énekek. Bevezetések. Tanár: Ta t a y . 4 . ATagyai' nyelv s irálytan.
I. oszt. hét. 4 ó ra : Alaktan a sárospataki gymn. tanfonal szerint, szólás- és Írásbeli gyakorlatok, olvasmányok Dlliányi olvasókönyvéből, szavalás. Tanár: D l h á n y i . II. oszt. hét. 3 óra: folytatva az, mi I-ben Tanár: S z e m i á n Dá n i e l . III. oszt. hét. 3 ó ra ; mondattan a Sárospataki fonál szerint, elemző olvasás (Indali III), szavalás, írásbeli gyakorlatok. Tanár: Kor en. IV. oszt. bet. 3 ó ra : mondattan (Imre Sándoré) s gyakorlások ügyiratokban. Elemző olvasás, (In dali IV.) Szavalás. Tanár: S z e m i á n Dénes. V. oszt. hét. 3 ó ra : irálytan túlnyomó tekintettel a költészetre, mihez Zsilinszky Mihály kézikönyve használtatott. Mintaolvasmányok fejtegetve. írásbeli otth. dolgozatok. Tanár: Mi hál f i . VI. oszt. hét. 3 óra : irálytan, tulnyomólag prózára s főkint szónoklatra vonatkozva, Zsilinszky ké zikönyve nyomán. Néhány minta olvasmány fejtegetve és szavalva. Otthoni dolgozatok. Tanár: Z s i l i n s z k y . VII. oszt. hét. 2. ó ra : Jelesül, 1 ó ra : a magyar irodalom története vázolva a múlt század végéig. Tanár: Lányi . Hetenk. 1 óra: Otthoni dolgozatok. Zárdolg. kísérletek. Tanár: Be nka . VIII. oszt. hét. 2 ó ra: Imre Sándor tanfolyama nyomán az újabb m. irod. története és a széptan vázlata. Tanár: Z s i l i n s z k y . Hetenk. 1 óra: otthoni és zárdolgozatok. Tanár: Ta t a y . 5. Német nyelv.
I. oszt. bet. 2 ó r a : elmélet mellőztével begyakorlás az első elemekbe (olvasás, kiejtés, Írás, szóés mondatkészletke.) Tanár: S z e m i á n Dáni el .
14 II. oszt. hét. 3 ó ra : Ballagi Károly szerint a rendesb alaktan, ugyanannak olvasókönyvéből olvasás. Tanár: S z e m i á n Dáni el . III. oszt. hét. 3 ó ra : Ballagi szerint alaktan gyakori, s elméleti módon, a mondattan főbb szabá lyai, u. annak olv. könyéből olvasmányok, több emlézett szavalmányok, Írásbeli dolgozatok. Tanár: K o r e n . IV. oszt. bet. 3 ó ra : Ballagi használata mellett mondattan s u. annak olv. könyvéből olvasás. Irásb. és beszédbeli gyakorlatok. Tanár: S z e m i á n D é n e s . V. oszt. hét. 3 ó ra : Ballagi szerint a mondattan ismételve. Oltrogge olvasókönyvének I-ső folyama olvasva; otthoni fordítások németre s feltevések. Tanár: Mihálfi. VI. oszt. bet. 8 óra: Olvasás, beszéd- s írásgyakorlatok, mint V.-ben. Tanár: Szendy. VII. oszt. hét. 3 ó ra : Irodalomtörténet s Oltrogge felsőbb folyamából olvasás. írásbeli gyakori. Ta nár : S z e n d y . VIII. oszt. hét. 3 óra: Weber szerint a n. irod. történet vázolva, számos darab olvasva, fejtegetve, írásbeli föltevések. Tanár: S á r lay. 6. Földrajz és történelem.
I. oszt. hét. 3 ó ra : földrajzi fogalmak fejtegetése földünk ált. ismert. Batizfalvi szerint. Útmutatás térképrajzolásban a Mihálfi tanár készítette fokhálózatok szerint. Tanár D l h á n y i . II. oszt. hét. 3 ó ra : egyetemes földrajz, utóbb az ókor vázlata, mihez Zsilinszky Mihály ókora hasz náltatott. Térképrajzolási kísérletek a Mihálfi tanár készítette fokhálózatok szerint. Tanár: Dl hányi . III. oszt. hét. 4 ó ra : közép- és újkor főbb mozzanatiban s alakjaiban vázolva. Vezérkönyv a Zsilinszky-féle. Térképrajzolati kísérletek a Mihálfi tanár készitette fokhálózatok szerint. Tanár: Mi hál f i . IV. oszt. hét. 4 óra: Magyarország földrajza (Batizfalvi szerint) és története (a Dierner-féle könyv Zsilinszkytől eszközlött kiadása szerint.) Térképrajzolások a Mihálfi tanár készitette fokhálózatok szerint. Ta nár : Mi h á l f i . V. oszt. hét. 3 ó ra : ókor, főként görögök és rómaiak a népköltözésig, Szilágyi S. szerint. Tanár : Mihálfi. VI. oszt. hét. 3 ó ra : középkor. Szilágyi szerint. Tanár Zsilinszky. VII. oszt. hét. 4 óra. az újkor történelme (Szilágyi szerint,) végül az általános statistika vázlata. Tanár: Z s i l i n s z k y . VIII. oszt. hét. 3 óra: A hon történelme Ladányi szerint s vázlatos statistikája. Tanár: Z s i l i n s z k y
*7. Mennyiségtan. I. oszt. hét. 3 ó ra : a 4 főmivelet egészekkel s törtekkel. Vonal szög, egyközűek, egyközények kesztve, s főbb tulajdonaik szemléltetve. Tanár: D l h á n y i . H. oszt. hét. 3 ó ra: arány, hármas szabály, mértékisme, három- és sokszögök térszámitásokkal. Ta nár : D l h á n y i . III. oszt. hét. 3 ó r a : hatványok gyökök, betüvetéstani elemek, (Tanf. Mocnik- Szász.) a kör s ennek térszámitása. (Tanf. Mocnik- Szabóky.) Tanár: M i h á l f i . IV. oszt. hét. 3 óra: összetett arány, I. fokú egyenl. 1 ismereti. Tömörmértan. Tánf. mint Ill-ban. Tanár : S a r 1 a y. V. oszt. hét. 4 ó ra : algebra, a számok tizedes rendszere, negatív számok. Lapmértan. Tanf. Moc nik-Arenstein algebrája és mártana. Tanár: S z e n d y . VI. oszt. hét. 3 óra: hatvány, gyök. I. fokú egyenl. Tömörfán. Tanf. mint V.-ben. Tanár: S z e n d y . VII. oszt. hét. 3 ó ra : hatványos és határozatlan egyenletek, sorok, kombinatiók, binom tétel analy sis elemei. Háromszögmértan, az algebra mértani alkalmazása. Tanf. mint V.-ben. Tanár: Szendy. 8. Bölcsészeti előtan.
VII. oszt. hét. 2 óra : logika (Tanf. Beck-Greguss.) Tanár : B e n k a. VIII. oszt. hét. 2 óra: tapaszt, lélektan (Tanf. mint VH-ben.) Tanár: Benka.
15 9. Természet- és vegytan kísérletekkel.
III. oszt. Il-ik félévb. természettan, átalános testtulajdonok, részecs erők, hőtan, hetenként 2 óra. Tanár: S z e n d i. IV. oszt. hét. 3 óra: természettan kísérletekkel Greguss szerint. Tanár: S a r l a y . Y. oszt. Il-ik félévben liet. 2 óra : vegytan kísérletekkel. Tanár: S a r l a y . VIII. oszt. hét. 6 ó ra : ternészettan mathematikai alapon, Fuchs Albert szerint és vegytan. Ez utóbbi csak Il-ik félévben hetenk. 2 órában kapcsolva az V-beli előadással. Tanár: S a r l a y . ÍO. Természetrajz.
I. oszt. hét. 2 óra: emlősök, rovarok. Tanár: Szem i á n Dáni el , II. oszt. hét. 2 óra: madarak, hüllők, halak, utóbb növénytan. Tanár: S z e m i á n Dáni el . III. oszt. hét. 2 óra: I. félév: ásványtan. Tanár: Ko r e n . V. oszt. liet. 2 óra: ásványtan csak az I. félévben. Tanár: S z e n d y . (A Il-ik félévi 2 óra chemiára fordittatott. Lásd fentebb.) VI. oszt. hét. 2 óra: I. félév: állattani rendszer. Tanár: S z e ndy. II. félévben: növénytani rend szer. Tanár: K o r e n . Természetrajzi tanfonalak az I. osztálytól V-ig a Dorner-félék, VI-ban Mi h á l k a . 11. Szépírás.
I. oszt. liet. 2 ó ra: tanárhelyettes: Dajcsensmid Pál tanuló. II. oszt. liet. 2 ó ra: t. helyettes: Závodszky Károly tanuló. III. oszt. liet. 1 óra. Tanár: L á n y i . IV. oszt. hét, 1 óra. Tanár: Lányi . 1?2. Ének.
I. oszt. bet. 1 óra: Tanár: Dl há nyi . II. oszt. liet. 2 óra. Szaktanár : K r i s t ó f f y Ernő. III. oszt. liet. 2 óra, „ „ „ IV. oszt. bet. 2 óra. „ „ „
b) Részben kötelező tanulmányok, még pedig : 1. Tanitóképezdeiek.
a) A l s ó v. e l ő k é s z í t ő fol yam, az V. és VI. gymuásiumi osztály ily készületü növendékeivel, ez idén számszerint 8-al, kik e címnél fogva az ó nyelvektől és mathesistól felmentvék: 1) b i b l i a , kát é, T r a n o s c i u s - f é l e é n e k k ö n y v ö s m e r e t e , s z l á v n y e l vve l , hetenk. 4 óra, Tanár: K i c s k a. 2) S z á m t a n népiskolai szempontból, hét. 2 óra. Tanár: S a r l a y . 3) Z o n g o r a bet. 4 óra. Tanár: Ki e s ka. 4) K e r t é s z e t t a n (közösen a többi folyammal) bet. 1 óra. Tanár: H o r v á t h Károl y. b) F e l s ő vagy r e n d e s fol yam, jelesül: I- ső éviek folyama (VII. gymn. oszt., most számra 4-en.) 1. K a t e c h e t i k a és o s k o l a i s m a , hét. 3 óra. Tanár: B en ka. 2. Ének (kapcsolva a felsőbbekkel,) hét. 2 óra. Tanár: Benka. 3. G y a k o r i , zene (kapcsolva a fels.) liet. 4 óra. Tanár: Be nka . 4. P h y s i k a népisk. szempontból, hét. 2 óra. Tanár: S a r l a y . 5. K e r t é s z e t t a n (közösen a többivel) hét, 1 óra. Tanár: H o r v á t h . II- od és III-ad é v i e k (VIII. és IX. oszt. ez idén 5 névén dékkel.) 1. Nevel é s - , t a n í t á s - , m ó d s z e r t a n liet. 2 óra. Tanár: Benka.
16 2. I s k o l a i i r á l y o z á s hét. 2 óra. Tanár: B e n k a . 3. É n e k l é s és g y a k o r i , zene, hét. 6 óra, az I-ső éviekkel. Tanár: Benka. 4. O r g o n á l á s hét. 1 óra. Tanár: Be n k a . 5. K e r t é s z e t t a n hét. 1 óra (közösen a többivel.) Tanár: H o r v á t h . 6. T a n i t á s i g y a k o r l a t a helybeli népiskolákban, Benka tanár utasitása szerint, kötelező azon végzőkre nézve, kik már a VIII-ik osztályt haladták. Jegyzet. Magánzenegyakorlásra használtatik az intézeti fúhangora és a 8 zongora. Önkénytes hegedűtanulásra s a dalárdái gyakorlatok látogatására a képezdeiek átalában utalvák s részben ennek eleget is tesznek. A képezdei növendékszám év elején volt 20, most 17. 2. Szláv nyelv.
Ez a HL és IV. osztályban 2 heti órában ág. hit. ev. növendékekre nézve, s a felgymnásiumiak 2 csapatával, evang. egyházi pályára lépendőkre nézve kötelezőleg, két-két heti órában K i c s k a és K o r e n ta nároktól adatik elé. 3. G-ymnastika.
Jó időben algymnásiumi növendékekkel, kivéve a kiveendőket, mindennap. Tanár: M o c s k ó n y i .
D ) Kötelezetten y. mellékintézeti tanulmányok. 1. Zeneiskola.
Ennek 8 zongorája mellett ezidén 3 tanulócsapat nyolc-nyolc ifjúból álló, nyert tanítást hetenkinti négy-négy közórában Be n k a , K i c s k a , Mi h á l f i tanároktól. A zenede őre B e n k a tanár. A t a n u l ó i z e n e k a r t ezidén D a n e s F e r e n c z tanuló vezette. Gyakorlataikat hetenkint 1-szer tárták a tanodában. 2. Dalárda.
Az i f j ú s á g i d a l k a r négyhangu éneklésben, szokottan gyakoroltatott hét. 2 órán C h o v á n Zs. és K r i s t ó f f y Ernő urak vezetése alatt. 3. Dranczia és angol nyelv.
A francziát felgymnásiumi vegyes tanulóknak két csapatban S z e n d i tanár adá elé, hetenkénti há rom-három órában. Az angolra egy vegyes csapatot L á n y i tanár tanitott 2 órán át hetenként. 4.
A. rajztanitást
2 tanfolyamra osztottan, százat haladó számmal ezidén is L á n y i és Z s i l i n s z k y tanárok vivék A m b r ó z y Béla tanuló segédkezése mellett. A rajzminta gyűjtemény ez évben is tetemesen szaporittatott. 5.
Önképzőkör.
Ez a 2 felsőbb osztály tanulóiból alakulva, folyvást Z s i l i n s z k y tanár elnöklete alatt képzé tag jait magyar dolgozatokban, szavalásban és kölcsönös birálgatásban. Ezidén titkár vala D e u t s c h Zsiga, zsen geszerkesztő Z á v o d s z k y Károly, könyvtárnok H o i t s y Pál, pénztárnok B a k a y Péter. Tagok száma: 41.
17
E) A kötelező*) tárgyak s órák beosztása tanárok és osztályok szerint szemlélhető a következő három táblázatban. 1) Az átalán és részben kötelező heti tanórák elosztása 12 r. tanár s a mellék tanítók közt.
Benka Gyula r. t.
— — —
Dlhányi Zsigmond r. t.
6
1 —
4
—
2
6
Koren István r. t.
2
6
Lányi Gusztáv r. t.
4 — 12
Mihálfi József r. t.
—
—
—
—
Sarlay János r. t.
—
—
—
—
4
Szennán Dénes r. t.
2 12
Széndy György r. t. Tatay István r. t. Zsilinszky Mihály r. t.
—
—
11 2
—
Melléktanárok 4-en — -
*) Lásd 0. a. b.
—
4
—
4
—
—
—
—
2 — — — —
15
—
ének
—
— — 1
—
A tanárra eső éra szám
• rH
szépírás
math.
-4 -J
gymnasti
propaed.
pia Oi <£> S3 C pD, ND
20
23
—
18
2 — —
—
—
— —
20
— — — — — — —
—
2
— —
19
—
—
—
—
19
—
—
—
19
4
3
3
—
3
—
—
10
3
—
3
—
—
—
—
10 —
—
—
1
—
—
—
3
—
—
10
9
4
—
4
3 _
—
9
—
—
—
—
5
—
2
k
— —
3
3
—
6
3 i 3 3
*43
a
—
3
G
—
—
6
—
y
8
3 — 1
— —
—
_ — —
Kicska Dániel r. t.
Szemián Dániel r. t.
—
g N •g*
történ, s
so hß
szláv
13
bp u
r
á német
latin
XJ1
irálytan
Tan á r o k
nyelv, írod.
magyar
á
természe
T a n " t
—
22
1 —
—
—
—
1
—
—
—
—
—
— — — — — — — — — —
—
—
—
— -—
—
—
—
20
—
—
—
21
—
16
—
17
—
—
—
4
—
6
6
16
18
Az osztályra eső heti óra szám
Szépírás
T er mészetraj z Physika és chemia
0)
2
3
3
—
2 ' —
i
2
26
3
3
3
3
—
2
2
2
26
6
3
3
3
3
—
félév 2en:' félév 2en
2
1
25
2
6
3
3
3
3
—
— : 3
2
1
26
V.
2
6
4
3
oQ
») O
4
—
féléven féléven — 2 ! 2
—
27
VI.
2
6
4
3
3
oQ
3
—
2 —
—
26
VII.
2
6
4
2
3
4
3
2
-—j —
—
26
V ili.
2
5
4
3
3
o O
—
2
-
—
28
16
47
16
24
23
22
4 |
8 : 11
6
209
I.
2
6
II.
2
6
III.
2
IV.
Összeg
Görög
4
Latin
':cö ej Ph 8 Oh
Vállás
Math.
Gytnnasiumi osztály
Magyar nyelv és irod.
2) Gymnasiuini kötelező heti órák osztályok szerint.
—
o
vcd H
■
1
25
i —
6
7
Á 0
CC
"2
o 0£ O
j
—
—
1
13
24
—
1
13
25
3
1
14
29
-é-s CD N n $
Is«
' I.
4
II.
—
III.
— •
2 —
—
4
i N :8
Tanítás-, neve lés-, módszertan
1
3£ . 1 ''cs cg■£ <ü 2 <x> 5» — F ! gj £ o > ‘S ® e j c g —S-lr-H-O)
Katechetika és iskola isme
77c2o so
£
Éneklés
l Oh ' — £L.
V
Iskolai irály./ '
Számtan, népisk. szemp.
Bibliai káté, énekköny isméje
Tanfolyam
3) Tanítóságra készülő felgymnasiumi növendékeket kötelező heti órák, folyamok szerint.
g Q OD ^ CSJ5 > HaH
j
—
2
4
__
2
_
2
4
2
2
i
3 —
Összesen
78
Jegyzetek : 1) A gyinnasiuinot haladott korosabb növendékeket ugyanazon tanulmá nyok illetik, melyek a 111-ik folyamban felsorolvák, kivételével a gymnasiuini tárgyaknak, melyek helyett ó'ket tanítási gyakorlatok kötelezik. 2) Önkéntes tanulmányaik e táblázaton mellőzvék.
111.
Könyvtár és gyűjtemények ezévi gyarapodása. A) Könyvtári 1Sí>8/y-ki gyarapodás, k im utatva Z s i l i n s z k y M i h á 1 y köny vtárnoktól. a) A főiskolai könyvtár gyarapodott: 1) V ás á r 1a t u t j á n : H e i s z 1e r J. Egyháztörténelem kézikönyve, 2 k. F a b ó A. Rajzok a magyar Protestantismus történelméből. T ó t h K. újabb költeményei. B o n e r K. Siebenbürgen. B a u e r I. A philosophia történelme. T o 1d y F. Magyar államférfiak és irók, 2 k. S z o k o 1y V. Honvédalbum. M i k e s K e 1e m e n tö rökországi levelei, 2 k. — S p a m er, Weltverkehr und seine Mittel. — Magyarország helynévtára.— B a l i a gi M. Bibliai tanulmányok, és a biblia. — K o v á c s F. Egyházjog alaptanai. — L o t z e H. Geschichte der Aesthetik in Deutschland. K i r c h m a n n J. H. Aesthetik auf realistischer Grundlage.— S zi 1á gyi F. Tudományos kutatás a vallásban. — F e r e n c z y Zs. Magyar irodalom és tudományosság története. — Be hm E. Geogra phisches Jahrbuch 2 k. — H un fa l vy J. Statistikai és nemzetgazdászati közlemények. — O r b á n B. A székélyföld leírása. — H a g e n b a c h K. Yorlesnngen über die Kirchengeschichte. — C h a l u p k a S. Spevy. — T o l d y F. Magyar irodalom története. 2 k. T o l d y F. Az újkori magyar nemzeti irodalom története. Sz ék á cs I. Egyházi beszéd néh.. Balassa János koporsója felett. — P a u l i n y i - T ó th, Letopis Matice slovenskej. — J ó k a i , Virradóra. — Buckle, Geschichte der Civilisation in England. — Lecky, Geschichte der Aufklärung in Europa. — M á t y á s FI. Nyelvtörténeti szótár. — S p r u n e r , 8 Karten kirchl. Verhältnisse. Ezekhez járultak, némely nagyobb müvek folytatékain kívül, még a következő folyóiratok: C s e n ge r i A. Budapesti szemle. — B i h a r i I. Sárospataki füzetek, — V é r t e s y A. Képes világ. — Ba 11 a g i M. Protestáns egyh. és iskolai lap. — Jakobs-Ruhle, Zeitschrift für das Gymnasialwesen. — Pe t e r mann, Mit theilungen ^aus Justus Perthes geogr. Anstallt.— A n d r e K. Globus. — Rei mer , Protest. Kirchenzeitung. — Be n e d e k A. Uj világ. — V é r t e s i A. Magyarország és a nagy világ. -- Csukássy J. Pesti hetilap. — Öszszesen 4fi db. könyv s 11 folyóirat. 2) A j á n d é k u t j á n : A nagytekintetü magyar tudományos akadémia kegyéből: Akadémiai évkönyv folytatása. — Archeológiái közlemények. — Nyelvtudományi közlemények. — Statistikai és nemzetgazdászati közlemények. Magyar történelmi tár. — Monum. Hung. Historica. írók, Okmánytár. A magyar nyelv szótá ra. — Akadem. almanach. — Értesítő. — Történettudományi, természettudományi, philosophiai, nyelvtudomá nyi és mathematikai értekezések. Főtiszt. S z é k á c s J ó z s e f sup. úrtól: Gyertyánosi Koncz Ferencz, Törvények kivonata. Tek. T a t a y I s t v á n igazgatótól: B u r m e i s t e r H. Handbuch der Naturgeschichte. T. D o l e s c h a l l J á n o s ügyvédtől: Austria! általános polgári törvénykönyv. — Uj törvénytár. __ Das ungarische Boden-kredit Institut. — Váltó-eljárási rendszer. — Das Edikt. — Az ősrégi s egyéb birtokviszonyokat rendező 1852-ki nyílt parancs ismertetése. — Darstellung des gerichtlichen Verfahrens inRechts3*
geschäften. — Büntetőjogi kalauz szótári alakban. — Törvénykezési kalauz. — Alphabetisches Handbuch zu der österreichischen Strafprozesordnung. — Az uj austriai polgári törvénykönyv magyarázata. — Ideiglenes polgári perrendtartás. — Das ordentliche Verfahren in Streitsachen. — Provisorische Civil-prozes-ordnung. — Az austi’iai uj büntetőtörvény betűrendben. — A magyar-horvát-tótország-szerb vajdaság és temesi bánság szá mára 1852-ben kiadott ideiglenes polgári perrendtartás. — A Magyarországban ideiglenesen behozandó bírósá gi szerkezetet és perrendtartást tárgyazó határozatok. — Zur Lösung der österreichischen Verfassungfrage. — Szózat a magyar biztositó társulat érdekében. — A politikai forradalmak okai. — Das allgemeine bürg. Ge setzbuch. —■ Provisorisches Gesetz. — Ideiglenes rendeletek a magyarországi igazságügyi szerkezetre.— A jo gi bélyegpátens. — Az uj polgári perrendtartáshoz tartozó példánytár. — Provisorische Instruction. — Közön séges céhbeli cikkelyek. — A folyó 1856. okt. 1. napján életbe lépő cselédrendtartás. -— A nagyváradi keres kedelmi testület alap- és rendszabályai. •— Plan der Versicherungen auf das Leben der Menschen. — A bé késmegyei árvákra ügyelő megyei törvényszék. — A debreceni keresked. és iparkamara véleményes jelentése. — Beleuchtung der Hauptgrundsätze hypothetischer Kredit-Institute. T. Do b ay J á n o s nyomdásztól: Trajánovics, Gyógyszerészeti kettős könyvvitel. T D e r é k y A n t a l úrtól: Kelmenfi László beszélyei. T. S z e k e r k a P á l mészárostól: Rucsny Kancyonalik. — V e r b ő c z y I.Magyar- ésErdélyországnak törvénykönyve. — B e r z e v i c z y G. De commercio et industria Hungáriáé. — M a g d a P. A mezei gazdaság philosophiájának szabásai stb. — Természetrajz. - Prédmluva o hlavnejsich prekazskach Modlitby. — Alvary Emanuelis institutionum grammaticorum. S i nne t , Elementarbuch der englischen Sprache. —• Verbőczii decretum tripartitum. —• Brevis história ducum ac regum Hungáriáé. B i e l e k Lá s z l ó , Szamáriai asszony és ke gyes édesdeden megtérítő Jézus. T. dr. R é t h y P á l úrtól: Az önnemzés. T. Hartleben A. pesti kiadótól: H a n á k természetrajza 9-ik kiadás. T. O s t e r l a m m K. pesti kiadótól: T o r k o s L. Magyar nyelvtan és verstan. Összesen 76 darab b) Ifjúsági könyvtár, még pedig: I. Felgymnasiumi önképzőkör könyvtára: 1) V é t e l u t j á n : C o n c h a Győző, Szibill története, regény. — Győri Vilmos, A Frithiof mon da, svédből fordítva. — S z á s z Ká r ol y, Zrínyi a költő s Lorántfy Zs. szőnyege. — D e c z k y K á r o l y költe ményei.— Ifj. Á b r á n y i K o r n é l és Emi l , Költemények Europa költőiből fordítva. — Sr é t e r K á l m á n dol gozatai. — H o r v á t h Mi hál y, Huszonöt év Magyarország történetéből, 3 k. — A m . t ö r t é n e l m i t á r s u l a t havi közlönye: Századok. — C s e n g e r i An t a l , Budapesti Szemle 1868-ki évfolyam.-— E r d é l y i J á n o s, Általános irodalomtörténet. — K ö z h a s z n ú k ö n y v t á r (A föld őstörténelme, A csillagos ég). — Lónk a y A n t a l , Irodalmi olvasókönyv. 2) A j á n d é k u t j á n : Závodszky Károlytól: H. S c h mi d , Das Schwalbert. — Braun Józseftől: J ó k a i M., Csataképek. — Sófy Gyulától: B o n y h a y , Lombok és Virágok. — Kolin Ignátztól: b. P o n g r á c z Emi l , Bimbófüzér. S z é k á c s J ó z s e f , Beszéd Balassa János koporsója felett. — Braun Józseftől: S z eb e r én y i An d o r , Egyház és Iskola. — Vasárnapi újság 1858. és 1859. évfolyama. — Deutsch Zsigától: B e l l i n ger, Geographie. — H e r m a n n , Die Ereischreibübungen. N.-től: b. E ö t v ö s József, Nemzetiségi kérdés. — Az 1805-ik és 1807-ik évi országgyűlés czikkei. — S t e i n e r A. A vegytan alapelemei. — C i c e r o de oratore. — Ruf us , Vita Alexandri M. — H o r a t i i Opera. — X e n o p h o n , Kyropaidia. — Összesen 28 darab. II. Algymnasiumi osztálykönyvtárak : IV. O s z t á l y é : Bujdosók. — Könnyelműek. — Család naptára. — Éji álmok. — Üstökös. — Villanykák. — Regék a magyar előidőből. — A levél. — A touloni éj. — Erinnerungen an Prag. — Ábránd és való. — Népisme. — A Halmay család. — Beszélyek. — Regék Hauffer Vilmostól. — Balassa János. — Újabb uta zások és kalandok. — Talheim Etelka. — Paulina, — A virágkedvelők. Klára. — Timót és Philemon. — Nándor. — Jozafát. — A piros fehér rózsák. — Sz.-Antal. — Schmid Kristóf. — A jó tett meghozza kama tait,. — Ki mint vet, úgy arat. — A megtért. — Loango. — Anyai szeretet. — Királyfi. — Az életbiztosítás. — Egy fedél alatt. — A szenvedések iskolája. — Az Inka kincse. — Mylord Cat, — A varchoniiák. — For-
21 tunatus Imre. — Shirin. — Kalóz király. — Sonkolyi Gergely. A drága szövet. Marcze Záré. — Törökvilág Magyarországon, 5 k. — A bűntárs. Nepeán sziget. — A kétszarvu.ember. — Az egyiptomi rózsa. — Koro nát szerelemért. — A Hargita. A kalmár és családja. — Petki Farkas leányai. Háromszéki lányok. A két szász — Regék. — Carinus. A nagyenyedi két fűzfa. — A serfőző. A nyomorék naplója. Fekete világ. — Erdély aranykora. 3 k. — Csataképek 1848—49-ből. 3 k. — Bujdosó naplója. Kurbán bég. — Megölt ország. — A fehér rózsa. — Ilumorisztikus papirszeletek. — Magyarhon szépségei. — Szomorú napok 2 k. — A janicsárok végnapjai. 2 k. — Életrajzok. — Összesen: 71 darab III. O s z t á l y é : G r i m m A. L. Regék a görög és római őskorból. — F áy A n d r á s , Oskolai és házi növendék-élet. — Hunf a l vy János, Újabb utazások és kalandok. — A magyar ifjúság könyvtára. — Tóvölgyi Titus, Beszélyek. — Schmidt Kristóf ifjúság iratai, u. m .: A piros tojások. Mathild és Vilma. A vi rág kosárka. Eichenfels Henrik. Tanulságos beszélyek. Tannenbergi Róza. Eustachius. A jó Fridolin és a gonosz Detrik. A komlóvirág. A bárányka. — Kazinczy Gábor, Mátyás király kortársai tanúsága szerint. — Robinzon gyarmata. — Ejnyugoti átmenetek. — Összesen: 10 da rab. II. O s z t á l y é : Tigris vadászat. — Robinson gyarmata. — Keletgyöngyei. — Haza (folyóirat) Öszszesen: 4 darab. I. O s z t á l y é : Józsi, a kis jancsár. — Schmid Kristóf. — Keresztes vitézek. — Robinson Crusoe. — Árvák. — Hoffmann, 100 kis történet. — 10 elbeszélés az állatvilágból. — Kis regélő. — Jellemrajzok az állatvilágból. — Aranka. — Báró Münchhausen kalandjai. — Loango. — Vadászati kalandok. Melanchton élet rajza. — András a szolgalegény. — Peleskei nótárius. — Újabb utazások és kalandok. — Szünorák. — Covei Jakab. — A legvitézebb huszár. Grimm, Gyermek és házi regék. 2 k. — Egy levél. — 50 kis mese. — Utazás éjszákon. — A madárvilág. — Tarka könyv. — Összesen: 20 darab. Az ifjúsági könyvtárak ezóvi gyarapodmánya 149 darab. A főiskolai könyvtáré „ „ 133 darab. Összesen: 282 darab.
B) A gyűjtemények közül cziilen az éré mg y ü j t e m é n y t szaporították : T. Baghy János helybeli kereskedő ur 2 db. ezüsttel; T. Sarkady János ügyvéd ur 1 „ „ T. Szemian Dániel tanár ur 1 db. réz és 1 „ „ T. Sinkovicz György orvosjelölt ur 1 „ „ T. ifj. Hitz Pál szarvasi polgár 1 „ „ T. Petricz Mihály szarvasi polgár 2 „ „ azonkívül több darab régiséggel. — Végre Pokorny László, Rapcsák Gyula, Salacz József, Pollálc Ignácz, Spét Jakab, Sarlay János és Matejszko József tanulók részint ezüst részint rézdarabokkal. Nem tartjuk helyén kívülinek itt újból fölkérni a vidékbeli t. közönséget, valamint iskolánk távolabb lakó pártfogóit és barátait, hogy a nép áltál netán kiásott vagy talált régiségeket, történelmi emlékeket meg őrizni s főiskolai múzeumunk számára Zsilinszky Mihály tanárhoz kiideni szíveskedjenek.
Jegyzet. A phisikai tár érdekes új eszközökkel gyarapítása iránt lépés téve.
IV.
T á p d a D lh á n y i Z sigm on d ephorus je le n té s e . 1) Alumneiuni étkezésben részt vett 174 ifjú, kik közül 40 frtnyi dijt fizető volt . 12, 79, 24 „ „ „ V) 52, 20 „ „ „ r> 13, féldijmentes . . 18. egészen ingyenes összeg 174.
A tápdai ifjúságot folyó tanévben megvendégelték mélt. b. Podmaniczky Frigyes és (2 ízben) Tatay István igazgató-tanár. T. ez. Medveczky József gyógyszerész ur az 186%. tanévben ajándékozott a tápdának 34 frt 45 krt. 2) Esti convictusban részt vett 38 ifjú. Feltétek mint tavaly.
V.
Az 1868|.,-re bekeblezett tanulók névsora.
1. osztály. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31.
Adámi János, ág. ev., Szarvas Békósm. Ambrózy Sándor, ág. ev., Istvánfalva Torontálm. Babos Mihály, r. kath., Nagy-Szénáspuszta Békésm. Bagi Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Barna Gyula, r. kath., Szarvas Békésm. Bartnay Ferencz, r. kath., Szarvas Békésm. Évk. eltávozott. Benczúr Gyula, ág. ev.. Szarvas Békésm. Bignio Béla, r. kath., Battonya Csanádm. Magán tanuló. Bogovics Ferencz, ág. ev., Szarvas Békósm. Évk. eltávozott. Boros Mihály, ág, ev.. Szarvas Békésm. Bracsok István, ág. ev., Szarvas „ Braun Albert, Móz. val., Szarvas „ Bukovinszky János ág. ev., Szarvas Békésm. Dlhányi Zsiga, ág. ev., Szarvas „ Doleschall Kornél, r. kath., Szarvas „ Évk. eltávozott. Dorogi Márton, helv. liitv. Szent-András Békésm. Elefant Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Fabriczi János, ág. ev., Szarvas Békésm. Fischl Manó, Móz. val., „ „ Franko József, r. kath., „ „ Golian István, ág. ev., „ „ Grexa Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Évk. eltávozott Haas Armin, Móz. val., Rózsahegy Liptóm. Évk. eltávozott. Hajas József, r. kath., Szarvas Békésm. Hajdú István, helv. hitv. Gerendáspuszta Békésm. Halátyi Istváu, ág. ev., Szarvas Békésm. Hankus Károly, ág. ev., „ „ Hannó János, ág. ev., „ „ Haviár Lajos, ág. ev., „ „ Hrivnák Dani, ág. ev.. „ „ Humenyik Lajos ág. ev., „ „
32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67.
Jankó Antal, ág. ev., Orosháza Békésm. Jersza János, r. kath., Szarvas „ Jersza József, r. kath., „ „ Joaneszku György, g. kel., Szemlak Csanádm. Kepenyes Endre, ág. ev., Szarvas Békésm. Kohn Antal, Mózes vall., Öcsöd „ Kohn Jakab, Móz. vall., D.-Ványa Hevesm. Komlószki Pál, ág. ev., Szarvas Békósm. Konyecsni Lajos, ág. ev., „ „ Konrád János, ág. ev., „ „ Kovács Sándor helv. hitv., „ „ Krecsmár Gusztáv, ág. ev., Nagy-Várad Biharm. Kugyela György, ág. ev., Szarvas Békésm. Kulinger Károly, r. kath., Szarvas Békésm. Lapu Károly, ág. ev., Tisza-Földvár Hevesm. Liska János, ág. ev., Szarvas Békésm. Évk. eltá vozott. Manoila Szilárd, g. kel., Szabadhely Aradm. Mázor Antal, ág. ev., Szarvas Békésm. Melis Pál, ág. ev., Szarvas „ Mocskónyi Gusztáv, ág. ev., Szarvas Békésm. Mudrity István, g. kel., Nagylak Csanádm. Nagel Károly, helv. hitv., Kaszaper Csanádm. Évk. eltávozott. Nagy Ödön, ág. ev., Tót-Komlós Békésm. Novák Károly, ág. ev., Szarvas „ Nyemecz Gusztáv, r. kath., Nagy-Szénás Békésm. Oláh Elemér r. kath., Nagy-Szénás puszta „ Oravecz Lajos, ág. ev., Tisza-Földvár Hevesm. Paulovics Frigyes, r. kath., Szentes Csondrádm. Pekárik János, ág. ev., Tápio-Szele Pestm. Petricz Mihály, r. kath., Szarvas Békésm. Plavecz Béla, ág. ev., „ „ Plavecz József, ág. ev., „ ,, Tóth Kálmán, ág. ev., „ „ Rohoska József, ág. ev., „ „ Rohoska Pál, ág. ev., „ „ Salacz József, r. kath., „ „
24 68. Salacz Oszkár, r. kath., Szarvas Békásai. 69. Sárkány Pál, ág. ev. ,, „ Évk. eltá vozott. 70. Scheinberger Sándor, Móz. vall., Ó-Pécska Aradm. 71. Simon József r. kath. Szarvas Békésm. 72. Skrabák János, ág. ev., Nagylak Csanádm. 73. Sonkoly György, ág. ev., Szarvas Békésm. 74. Steiner Simon, Móz. vall., ,, „ 75. Stern Adolf, Móz. vall. „ „ 76. Siile István, ág. ev., „ „ 77. Szarka István, r. kath. „ „ 78. Szendi Károly, ág. ev., „ „ 79. Szlovák Samu, ág. ev., „ „ 80. Szrenka György, ág. ev., „ ,, 81. Télessi Jenő, ág. ev., „ „ 82. Turkovich József, r. kath. Nagy-Szénás Békésm. 83. Várady Gyula, helv. hitv., Királyság puszta Csonrádm. 84. Vid Tódor, g. kel., Sajtény Csanádm.
39. 40. 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55.
II. osztály.
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40.
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38.
Bácsi Lajos, helv. hitv., Gyoma, Békésm. Bakay János, ág. ev., Szarvas „ Bottka József, ág. ev., „ „ Braun Béla, Móz. vall., „ „ Braun Zsiga, Móz. vall., „ „ Csernák János, ág. hitv., „ „ Czingell Mihály, r. kath,, T.-Földvár Hevesm. Demetreszku György, g. kel., Keszincz Temesm. Frecska Pál, ág. ev., Törtei Pestm. Fürst Mór, Móz. vall., Csépa Hevesm. Gerhát Mihály, ág. ev., Szarvas Békésm. Goldman Sándor, Móz. vall., Szarvas Békésm. Goldstein Pál, Móz. vall., Sz.-András „ Holvéde Vilmos, ág. ev., Kovácsháza, Csanádm. Hungerleider Béla, Mózes vall., Szarvas Békésm. Hungerleider Mihály, Móz. vak, „ „ Jánovszky Gyula, ág. ev., „ „ Jeszenszky Lajos, ág. ev., F.-Varsánd Aradm. Kemény Károly, ág. ev., M.-Berény Békésm. Körösi Emil, ág. ev., Járek Bácsm. Kovács Sándor, ág. ev., Tót-Aradácz Torontálm. Krcsmárik János, ág. ev., Szarvas Békésm. Laudisz György., ág. ev.. „ „ Luczai Uros, g. kel.. Csanád Csanádm. Manoila Sándor, g. kel., Szabadhely Aradm. Masznyik Endre. ág. ev., T.-Földvár Hevesm. Matejszko József, ág. ev., Szarvas Békésm. Mocskónyi János, ág. ev., T. Szele Pestm. Nagel Gyula, helv. hitv., Kaszaper Csanádm. Nagel Vilmos, helv. hitv., „ _ „ Nyíri Elek, helv. hitv., Gyoma Békésm. Perl Adolf, Móz. vall., Túr-Kevi Nagy-Kunság. Placz Arthúr r. kath., Gyula Békésm. Plavecz Jenő, ág. ev., Szarvas „ Pollák Henrik, Móz. vall., Mező-Berény Békésm. Pollák Ignácz, Móz. vall., Szarvas „ Popják György, ág. ev. „^ „ Rapcsák Gyula, r. kath.. Orosháza „
Rosenthal Gyula, Móz. vall., Doboz Békésm. Rosenthal Gyula, Móz. vall., Gyula „ Sárkány Jenő, ág. ev., Szarvas „ Sarlay János, ág. ev., „ „ Schroth Péter, ág. ev., Vadkert Pestm. Sonkoly Márton, ág. ev., Szarvas Békésm. Spät Ferencz, Móz. vak, Szarvas „ Stefanovics Géza, r. kath., Knéz Temesm. Stein Armin, Móz. vall., Déva-Ványa Hevesm. Sztojan Konstantin, g. kel., Csanád Csanádm. Tákács Béla, r. kath., Szarvas Békésm. Torkos Kálmán, ág, ev., Orosháza Békésm. Tóth Gergely, helv. hitv., Tisza-Földvár Hevesm. Tóth Imre, helv. hitv., Sz.-András Békésm. Valkovszky Mihály, ág. ev., Szarvas „ Weinrich Lajos, ág. ev., Zombor Csongrádm. Zsiga Sándor, r. kath., Szentes „
III. osztály. Bajcsi László, ág. ev., Puszta-Földvár Békésm. Baranyi Lajos, ág. ev., Német-Czernya Torontálm. Bárány Miklós, r. kath., Szarvas Békésm. Bartholomeidesz János, ág. ev., Nagylak Csanádm. Bignio István, r. kath., Battonya Csanádm. Brauer Gyula, ág. ev., Szarvas Békésm. Buries Gyula, r. kath., Szentes Csongrádm. Csirák János, ág. ev., Szarvas Békésm, Magánt. Demcsák János, ág. ev., Szarvas Békésm. Diel Károly, ág. ev., Zsomboly Torontálm. Domanovszky Zoltán, ág. ev., Battonya Csanádm. Elefánt József, ág. ev., Szarvas Békésm. Felnekán Pál, g. kel., Mondorlak Aradm. Füchszl Adolf, Móz. vall., Szarvas Békésm. Fiichszl Armin, Móz. vall., Mező-Berény Békésm. Galgóczi Elemér, helv. hitv., Gyula Békésm. Goldberger Titusz, ág. ev., Szemlak Aradm. Golián Sámuel, ág. ev., Szarvas Békésm. Győri János, helv. hitv., Szent-András Békésm. Hajas István, r. kath. Szarvas „ Hankus István, ág. ev. Szarvas „ Horváth Gyula, ág. ev., Szarvas „ Hranyiczky Lajos, r. kath., Szarvas „ Jeszenszky Gusztáv, ág. ev., Mező-Berény „ Illés Gyula, ág. ev., Lajos-szállas Csongrádm. Kába Traján, g. kel.. Nagylak Csanádm. Kemény Ödön, ág. ev., Maglód Pestm. Kis Bálint, ág. ev., Orosháza Békésm. Klauber Adolf, Móz, vall., Nagy-Iratos Csanádm. Kohn Dávid, Móz. vall., Gyula Békésm. Kohn József, Móz. vall., Endrőd Békésm. Kollár Károly, ág. ev., Alberti Pestm. Kollár Lajos, ág. ev., Szarvas Békésm. Korossy János, ág. ev., Járek Bácsm. Kölbl János, r. kath. Szarvas Békésm. Krajcsovics Samu, ág. ev., Szarvas Békésm. Krebsz József, r. kath., Szarvas „ Lapu János, ág. ev., T.-Földvár Hevesm. Likavecz Alajos, ág. ev., Nagylak Csanádm. Lukesch Lajos, ág. ev., Szarvas Békésm.
25 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62.
Manheim Sándor, Móz. vall., Valkány Torontóim. Masznyik Gyula, ág. ev., T.-Földvár Hevesm. Mészáros Gusztáv helv. hitv., Öcsöd Békésül. Mócz Illés, g. kel., Sajtény Csanádm. Molitorisz Lajos, ág. ev., Alberti Pestm. Nemes Nándor, r. kath., N.-Kondoros Békésm. Popovics György, g. kel., Csanád Csanádm. Raffai Béni, ág. ev., Czegléd Pestm. Évk. eltáv. Rakitovszky Vilmos, ág. ev., Alberti Pestm. Sarlay József, ág. ev., Szarvas Békésm. Serkédy Sándor, helv. hitv., Sz-András Békésm. Spannagel Ferencz, ág. ev., Vadkert Pestm. Steiner Dávid, Móz. vall., Endrőd Békésm. Sváby Lajos, r. kath., K.-Ladány „ Szebegyinszky Pál ág. ev., Szarvas „ Szegedy Kálmán, helv. hitv., T.-Földvár. Hevesm. Szerb János, g. kel., Hódos Aradm. Magántanuló. Szlabej József, ág. ev., Alberti Pestm. Szlovák Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Tatay István, ág. ev., Tengőd Tolnám. Totovics József, g. kel., Nagylak Csanádm. Várady Ignácz helv. hitv., Királysági puszta
Csongrádm. 63. Várady Károly, helv. hitv. Királysági Puszta Csongrádm. 64. Ventilla György, g. kel., Gyula Békésm. 65. Veres Imre, ág. ev., Orosháza „ 66. Weisz Farkas, Móz. vall., Szeghalom „ 67. Weisz Sámuel, Móz. vall., Szarvas „ 68. Zahorecz János, ág. ev., Szarvas „
27. Keresztes Nagy Lajos helv. hitv., Szentes Cson grádm. 28. Kernuch Géza, ág. ev., Buttyin Temesm. 29. Klein Miksa, Móz. vall., Kőtelek Hevesm. 30. Kovács Lajos ág. ev., Szerb-lttebe Torontálm. 31. Krób Pál, helv. hitv., Kúla Bácsm. 32. Lux Gyula, ág. ev., M.-Berény Békésm. 33. Macsaly Pál, helv. hitv., Czegléd Pestm. 34. Major Árpád, ág. ev., Gyula Békésm. 35. Neumann Soma, ág. ev., Szarvas Békésm. 36. Pokorny László r. kath., „ „ 37. Pollák Ignácz Mózes vall., „ „ 38. Rapcsák Emil, r. kath., Orosháza „ 39. Réthy Sándor, ág. ev., Szarvas „ 40. Sarkady Károly r. kath., „ „ 41. Sárkány Ágoston, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm. 42. Schillinger József, Móz. val., Czegléd „ 43. Szebeni' Antal, r. kath., Endrőd Békésm. Évk. el távozott. 44. Szijj Károly helv. hitv., Czegléd Pestm. 45. Szucsu Szilvius, g. kel., Lippa Aradm. 46. Szuricseszku Tivadar, g. kel., Susztavecz Temesm. 47. Télessy József, ág. ev., Szarvas Békésm. 48. Tóth Gyula, r. kath., Szentes Csongrád. 49. Tóth János, ág. ev., Szarvas Békésm. 50. Tyehlár Károly, ág. ev., Trencsén Trencsénm. 51. Varga Béla, r. kath., Endrőd Békésm. 52. Viskovics Ignácz, r. kath., Szarvas Békésm. 53. Weinrich Vilmos, ág. ev., Kis-Zombor Torontálm. 54. Zűsz Gyula, Móz. vall., Szarvas Békésm.
Y. osztály.
IV. osztály. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25.
Ádler Ignácz, Móz. vall., Brád Zarándm. Ádler Lipót, Móz. vall., „ „ Ambrózy László, ág. ev., Szarvas Békésm. Argyelán János, g. kel., Lippa Aradm. Bartholomeidesz Géza, ág. ev.. Nagylak Csanádm. Bartyik József, r. kath., Gyula Békésm. Évk eltáv. Benczúr Vilmos, helv. hitv. Békés Békésm. Braun Ignácz, Móz. vall., Szarvas „ Braun Sándor, Móz. vall., „ „ Büchler Mór, Móz. vall., „ „ Dely Béla, helv. hitv., Czegléd Pestm. Dely Zsiga, r. kath., Puszta-Pó Hevesm. Deutsch Armin, Móz. vall., Szarvas Békésm. Fischer Lajos, Móz. vall., Öcsöd „ Forschner Ignácz, Móz. vall., Öcsöd „ Friedmann Kálmán, Móz. vall., Szarvas „ Füzessy József, r. kath. Gyula Békésm. Magánt. Glück Mór, Móz. vall., Szarvas „ Guttmann Mór, Móz. vall., Gyula „ Hacker Miksa, Móz. vall., Öcsöd Békésm. Hadzsi György, g. kel. H.-M.-Vásárhely Csondrádm. llenczel Lajos, ág. ev., Nagy-Szénás Békésm. Hoitsy Gedeon, ág. ev., Vatya Pestm. Illés Jenő. ág. ev., Lajos-szállás Csongrádm. Joanovits János, g. kel., Képét Krassóm. Évk. el távozott. 26. Kemény Ödön, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm.
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.
Albertinyi Antal, ág. ev., Szentes Csongrádm. Argyelán Gusztáv, g. kel., Kétegyháza Békésm. Bakay Géza, ág. ev., Szarvas Békésm. Barb Eire, g. kel., Pécska Aradm. Becker Frigyes, ág ev., Uj-Verbász Bácsm. Boros Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Breuer Mór, Mózes vall., Szarvas Békésm. Csizmadia Pál, ág., ev., Szarvas Békésm. Képezdei növ. Danes Ferencz, ág. ev., Szarvas Békésm. Érlaki János, r. kath., Lőkösliáza Aradm. Gally Lajos, ág. ev., B.-Csaba. Geiringer József, Móz. vall., Pitvaros Csanádm. Gombos Lajos, ág. ev., Czegléd Pestm. Grosz Ignácz, Móz. vall., Tisza-Füred Hevesm. Gyúrján Pál, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm. Haan Béla, ág. ev., B.-Csaba. Hajnal Manó, r. kath. N.-S.-Miklós Torontálm. Hoffman Sándor, Mózes vall., H.-M.-Vásárhely. Csongrádm. Jancsovics József, ág. ev., Gyula Békésm. Jánosi János, g. kel., Gyoma „ Jeszenszky Pál, ág. ev., M.-Berény „ Jeszenszky János, ág. ev., Fibis Temesm. Joaneszku István, g. kel., Szemlak Aradm. Évk. elküldetett. Joanovics Sándor, g. kel., Monostor Temesm. 4
2« 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67. 68. 69. 70. 71. 72. 73. 74.
Juuga Aladár, ág. ev., Deszk Torontálm. Ilovszky Pál, ág. ev., Makó Csanádm. Kemény Dezső, ág. ev., Maglód Pestm. Kemény Lajos, ág. ev., Maglód Pestm. Kicsin György, g. kel., Nagylak Csanádm. Kosztra Lajos, ág. ev., Ambrózfalva Csanádm. Krátky János, ág. ev., B.-Csaba. Krcsmárik Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Képezdei növ. Kruttschnitt Pál, ág. ev., Cservenka Bácsm. Launer Gusztáv, ág. ev., B.-Csaba Képezdei növ. Lengyel Sándor, r. kath., Szarvas Békésm. Lestyan Dániel, ág. ev., M.-Berény Békésm. Licskó Lajos, ág. ev., B.-Csaba. Képezdei növ. Liptay József, r. kath., Szarvas Békésm. Lukesch István, ág. ev., Szarvas Békésm. Melna Géza, ág. ev., Czinkota Pestm. Mihálovics Pál, g. kel., Aradváros. Mokry Gusztáv, ág. ev., Kis-Sztapár Bácsm. Nagy Imre, ág. ev., T.-Komlós Békésm. Návay Emil, r. kath., Pestváros. Nikolics Sándor, g. kel., B.-Csaba. Ocsovszky Géza, ág. ev., Makó Csanádm. Paulo vies István, ág. ev., Féregyháza Temesm. Placsko István, ág. ev., Szarvas Békésm. Polónyi Károly, ág. ev., Szarvas „ Képezdei növ. Quilla Béla, r. kath., Nagy-Iratos Áradni. Reisz Miksa, Móz. vall., B.-Csaba. Reisz Adolf, Móz. vall., Szarvas Békésm. Reök Iván, ág. ev., B.-Csaba. Réthy János, ág. ev., Szarvas Békésm. Révész Benedek, helv. hitv., Öcsöd Békésm. Sárkány Imre, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm. Sarlay Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Soltész Dezső, ág. ev., T.-Komlós Békésm. Steiner János, Móz. vall., Szarvas „ Steiner Bernát, Móz. vall., Endrőd „ Stern Igpácz, Móz. vak, Szarvas „ Straub Ágoston, ág. ev., Puszta-Csév Pestm. Szerie Mark, g. kel,, Gyulicza Aradm. Évk. kilépett. Sváb Károly, helv. hitv., Öcsöd Békésm. Szimonidesz János, ág. ev., H.-M.-Vásárhely Csongrádm. Szlovák Jenő, ág. ev., Szarvas Békésm. Sztura György, g. kel,, Liget Temesm. Szuchanszky György, ág. ev., Nagylak Csanádm. Teucsan Jusztin, g. kel., Nagylak Csanádm. Ma gántanuló. Torkos István, ág. ev., Orosháza Békésm. Trucker József, r. kath., Gyula Békésm. Vadnay Péter, ág. ev., Fibis Temesm. Zvarinyi Emil, ág. ev., Uj-Verbász Bácsm. Zsoldos Pál, ág. ev., Szarvas Békésm.
VI. osztály. 1. 2. 3. 4.
Áchim Lajos ág. hitv., Csaba Békésm. Alt Miksa, Móz. vall., Szarvas „ Barbara Miklós, g. kel., Szemlak Aradm. Magánt. Benkó Ágoston, ág. ev., N.-Becskerek Torontálm.
5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34.
Berger József, Móz. val., Szarvas Békésm. Blattner Armin, Móz. vall., Szarvas Békésm. Breitwieser Henrik, ág. ev., Ó-Verbász Bácsm. Brengartner Henrik, r. kath., Szarvas Békésm. Chrenka Dániel, ág. ev., T.-Komlós Békésm. Dlhányi Béla, ág. ev., Szarvas „ Doleschall János, r. kath., Szarvas „ Évk. el távozott. Elefant László, ág. ev., Czegléd Pestm. Engl Jakab, Móz. vall., Szarvas Békésm. Erős Lajos, ág. ev., Czegléd Pestm. Frankó László, r. kath., Szarvas Békésm. Hatos Kálmán, ág. ev., Mohács Bárány am. Hűké Lajos, r. kath., Csaba Békésm. Jenea Vazul, g. kel. Lugos Krassóm. Évk. eltáv. Kvasz Endre, ág. ev., Csaba Békésm. Klein Iguácz, Móz. vall., Szarvas Békésm. Klein Samu Móz. vall. „ „ Marianeszku Gergely, g. kel., Lippa Temesm. Marmorstein Lipót, Móz. vall., M.-Berény Békésm. Minich Endre, ág. ev., M.-Berény Békésm. Mikolay István, ág. ev., Szarvas „ Moravcsik József, ág. ev., Szarvas Békésm. Ké pezdei növ. Opavszky Gábor, ág. ev., Szarvas Békésm. Képez dei növ. Opolezer Árpád, r. kath., N.-Becskerek Torontálm. Pettkó László, ág. ev., N.-Becskerek Torontálm. Rolkó Kálmán, ág. ev., Csaba Békésm. Schwarz Mór, Móz. vall., Sz.-András Békésm. Szalay Samu, ág. ev., H.-Györk Pestm. Vitéz Lajos, ág. ev., Orosháza Békésm. Vrablicza Sándor, ág. ev., Bajsa Bácsm. Évk. el küldetett.
VII. osztály. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 10. 20. 21. 22.
Ambrózy Béla, ág. ev., Szarvas Békésm. Benczúr, Sándor, ág. ev., Szarvas „ Boros János, g. kel.. Világos Aradm. Magántan. Bukovinszky Mihály, ág. ev., Szarvas Békésm. Képezdei növ. Csirák Gyula, ág. ev., Szarvas Békésm. Kép. nö.v. Dankó Soma, ág. ev., Petrovácz Bácsm. Dajcsensmid Pál, ág. ev., Szarvas Békésm. Facsinay Antal, ág. ev., Kétegyháza Békésm. Figura Lajos ág. ev., Csaba Békésm. Fraytag János, ág. ev., Apatelek Aradm. Gally Gyula, ág. ev., Csaba Békésm. Hungerleider Adolf. Móz. vall., Szarvas Békésm. Jeney Lajos, ág. ev., Csaba Békésm. Kalocsa István, helv. hitv., Gyoma Békésm. Kohn Lipót, Móz. vall., Csaba Békésm. Kristóffy János, ág. ev., Szarvas Békésm. Magánt. Luczay Dénes, g. kel., Csanád Csanádm. Marosy Károly, ág. ev., Váczhártyán Pestm. Michsa Zamptir, g. kel., Allyos Temesm. Mihálfi Gusztáv, ág. ev., Szarvas Békésm. Obetko Lajos, ág. ev., Felső-Almás Hontm. Évk. eltávozott. Petrovics Lajos, ág. ev., Csaba Békésm.
i
27 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37.
Réthy Károly, ág. ev., Szarvas Békésm. Rohonyi Gyula, ág. ev., Szilbás Bácsin. Sarkady N. Mihály, helv. hitv. Szentes Csongrádm. Sárkány Emil, ág. ev., Szarvas Békésm. Sárkány Gyula, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm. Sárkány Soma, ág. ev., Pilis Pestm. Steinhardt Mózes, Móz. vall., Makó Csanádm. Szabó János, ág. ev., Sz.-Lőrincz Tolnám. Sauer Ferencz, ág. ev., Cservenka Bácsm. Tulkán Pál, g. kel., Zaránd Aradm. Tusjak'György, ág. ev., Szarvas Békésm. Kép. növ. Veres József, ág. ev., Orosháza „ Zvarinyi Gyula. ág. ev., Szarvas „ Zvarinyi János, ág. ev., Szarvas Zsilinszky Endre, ág. ev., Csaba
VIII. osztály. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15.
Anka János, g. kel., Ghiroda, Temesm. Argyélán József, g. kel., Kétegyháza Békésm. Argyélán Miklós, g. kel., „ „ Bakay° Péter, ág. ev., Szarvas „ Balassa Lajos, ág. ev., Szentes Csongrádm. Boetfkó István, ág. ev., T.-Földvár Hevesm. Bohus Károly, ág. ev., Csaba Békésm. Bfáíni József, ág. ev., M.-Berény Békésm. Chovan Pál, ág. ev., Csaba „ Csa^á Géza, r. kath. T.-Sz.-Miklós Hevesm. Deutspn Zsigmond, Móz. vall., Makó Csanádm. Fábry -Károly, ág. ev., Csaba Békésm. Franko Mihály, r. kath., Szarvas Békésm. Fucjjív Ignácz. Móz. vall., M.-Berény Békésm. Hqjt^yfPál, ág. ev., P.-Vatya Pestm.
16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39.
Horváth Béla, ág. ev., Szarvas Békésm. Kép. növ. /Kádár/Gyula, ág. ev., R.-Kécsa Torontálm. Klein' Miksa, Móz. vall., T.-Szele Pestm. Kledif Vilmos, Móz. vall., Öcsöd Békésm. K^cfciszky János, ág. ev., Csaba „ Lenhárdt Gyula, r. kath. Nagylak Csanádm. Évk. eltávozott. Macsánszky János. ág. ev., Szarvas Békésm. Évk. eltávozott. Popovícs Dénes, g. kel., Otlaka Aradm. PopWíjcs Döme, g. kel., N.-Becskerek Torontálm. PofíAvles György, g. kel., Békés Békésm. RappFülöp, ág. ev., Bulkesz Bácsm. Évk. eltáy. Riomnkzky Gyula, r. kath. Szarvas Békésm. Sáfárt Gyula, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm. Sálán Gyula, helv. liitv., F.-Gyarmat Békésm. SipŐs iSoma, helv. liitv., Szarvas „ S trife^’ Mór, Móz. vall.. Endréd „ Szklenka Dániel, ág. ev., Szarvas „ Kép. növ. SzoíitWgh Tamás, ág. ev., Pest Pestm. Teplifczjty Gyula, ág. ev., Kis-Kőrös Pestm. Tonióiv^liyula, ág. ev., T.-Földvár Hevesm. Urszihjj Pál, ág. ev., Csaba Békésm. VáDaftdt Károly, ág. ev., R.-Kozár Bárány am. WiSskhlenszky Lajos, ág. ev., Pest Pestm. Záfb
Képezdei befejező folyam. •
1. 2. 3. 4.
Benczúr Frigyes, ág. ev., Szarvas Békésm. Krnák Mihály, ág. ev., Szarvas Békésm. Lauko Mátyás, ág. ev., T.-Komlós Békésm. Szalczer Nándor, ág. ev., Makó Csanádm.
VI.
A főiskola népességének áttekintése 1868|9-ben. V a l l á s Osztály
ág hitv. ev.
helv. h. ev.
s z e r i n t
r. katli.
g. keleti
Osztály szerint
Mózes vall.
I.
46
5
21
4
8
84
II.
25
6
6
4
14
55
III.
36
8
9
6
9
68
IV.
18
5
10
5
16
54
2
7
11
9
74
5
3
8
34
—
4
3
“37
4
6
5
• V.
45
VI.
18
VII.
28
«0
VIII.
2'íf.
2
!------------ --- ------
Összesen
•5—
\
♦ -
* ^
-
.. . ... ^
& T ~
242 « ---- —
”
^ 1^
62 —
43
72
449
Jegyzet. A tavalyi osztályok közt 35 lótszámmar’ki volt mutatva az e l ő o s z t á l y is, mely az idén megszűn vén, az e cím alatti járul vány elesése által a gymnasinmi összes növendékSzám csökkenésének lát- * szatát okozza. Az tavaly 4G8-ra rúgott; de ha ebben az előosztályi 35-Öt levonjuk, 433 marad, számhoz képest a jelenévi 449 a népességnek növekvését frinteti fel. ^ ^
^ -c c
*
.'
VII.
A főiskola jótevői s kiosztott jótétei 1868|9-ben. A) Ezévi adományok a főiskola, illetőleg ifjúságunk javára.
1) Székács József-jutalom alapítványa. Folyó évi február G-án főtiszt, dr. Székács József superintended urunktól következő sorok kíséreté ben levénk egy kegyes adománnyal meglepetve: „Nagytiszteletü Igazgató Ur! Miután a jó Isten kegyelme f. é. február 2-án 60-ik életévemet betöl teni engedé, azzal kivántam e napját megülni, bogy a szarvasi gymnasiumnak az ide mellékelt papirt felaján lom. Miután kegyed a gymnasium szükségeit legjobban ismeri, kérem tessék azt legjobb belátása szerint fel használni. — Hitrokoni szeretettel Pesten 18G9. febr. 5. Székács József s. k.“ Erre válaszunk: „Főtisztelendő Püspök Ur! Illetődött lélekkel vettem és vette tanárkarunk a magyar földhitel-intézeti 100 frtos záloglevelet Főtisztelendő Ur azon kegyes nyilatkozatával, hogy f. évi febr. 2-án szerencsésen megért 60-ik születésnapját Főtisztelendő Ur főgymnasiumunk javára küldött egy adománnyal kívánta megülni. Vajha a Mindenható Főtisztelendő Urunk ezüsthajjal ékes ifjúságának akkint kedvezzen, hogy a 80-ik születósévet is lelki-testi töretlen erőben megérve, illetőleg messze túlhaladva, akkor megint tölthesse lélekörömét hasonló ünneplési cselekményben. Mi úgy találjuk legillőbnek, hogy a vett küldemény lenne alapja egy Székács József-jutalomnak, mely is évenkint HI. v. IV. osztályunk egy szegény sorsú, jó erkölcsű s a tanídmányokban kitűnő nevendékéuek osztassék. Az egész tanárkar köszönetét átnyújtva mély tisztelettel maradok Szarvason, február 10. 1869.“ 2) A szarvasi izraelita nöegylet választmánya, t. K á c s e r V i l mo s jegyző ur levele kíséreté ben 25 o. é. frtot oly rendeléssel küldött, hogy „ez öszveget ö t szegény szorgalmatos tanuló közt, valláskü lönbség nélkül, ösztöndíj képen jelen tanévben“ osszuk el. Köszönet á kegyes nőknek. Rendelésük szerint cse lekedtünk. 3) A könyvtár gyarapítására nyújtott becses ajándékokat fentebb III. A) alatt kimutatta Zsilinsz ky könyvtárnok. 4) A Haviár Dániel-jutalom alapítványához képvásárlással e tanév folytában járultak (folytatás a tavalyi programul VII. A) 2) alatti közleményhez) t. Réthy Vilmos kereskedő ur gyermekei 5 írttal, Frankó Döme ur 2, tiszt. Zvarinyi Lajos ur 2, Tóth Zsuzsámul asszony 1, Rohoska Sámuel ur 1, Barna Döme ur 1 írttal. 5) A főiskolai építkezésre nt. esperes és t. esp. felügyelő uraink intézkedése folytán áláirás nyit tatott, melynek eredményeit jövőévi értesítőnk fogja közölni. 6) A természettárt gyarapították: S t a r k S o m a kereskedő ur 5 darab ásvánnyal, S a r l a y J ó z s e f 10 fémdarabbal Szepesből, P o k o r n y J ó z s e f rézműves ur érdekes tengervidéki növényekkel s kagylókkal. B) Iskolai jótétek, melyek ezidén osztattak. a) Tápdai jótétek. Ezek kimutatvák ephorus ur jelentésében, (lásd fent a IV-ik közleméoyt.) b) Szorgalomdijak. 1) B á n y a k e r ü l e t i d i j jutott a következőknek: VIII. oszt. Chován Pál, Kocziszky János, Sáfáry Gyula, Urszinyi Pál. VII. oszt. Dankó Samu, Frajtágh János, Szabó János, Zsilinszky Endre. VI. oszt. Chrenka Dani, Opanszky Gábor, Szalay Samu. V. oszt. Danes Ferenc, Ilovszky Pál, Lukesch István, Reök Iván, Révész Bence
30 IV. Kovács Lajos. III. oszt. Likavecz Alajos, Rakitovszky Vilmos, Serkédy Sándor, Veres Imre. 2) A T e l e k y - Ró t h - d i j t 6-an kapták u. m. Hojtsy Pál és Závodszky Károly VIII. oszt., Ambrózy Béla, Figura Lajos, Rohonyi Gyula és Veres József VII. oszt. 3) A B o c z k ó D ániel-féle 2 dij (mindenik 24 forint) egyikét Deutsch Zsiga, másikát Popovics György kapta a VlII-ból. 4) A B e y s c h l a g - T ö l t é s s y - S am u-dijt (30 frt) Facsinay Antal VII. oszt. nyerte el. 5) U r s z i n y i A n d o r dija Dajcsensmid Pál VII. oszt. tanulónak lön Ítélve. 6) A szarvasi i z r a e l i t a n ő e g y l e t ösztöndíjai osztattak Hungerleider Adolf VII., Schwarz Mór VI., Steiner János V., Bűchler Mór, Pollák Ignác és Züsz Gyula IV. osztálybeli növendékeknek.
C) Jutalmakul 1) a H a v i á r D á n i e l aranyok (felsőbb osztálybeli szarvasi fiakat illető irály-jutalom) egyikét Si pos Soma (VHL), másikát Ambrózy Béla (VH.): 2) a V o z a r i k Pál-jutalmat (8 frt, jellemes szorgalmas csabai fiakra szóló,) PetrovicsLajos (VII.); 3) D e b r e c z e n i Endre aranyát (VI. osztályt illető irályjutalom) Benkó Ágost; 4) D a n e s B é l a ezüst-jutalmát (gondos irályozó kitüntetése,) Jancsovics József V. oszt.; 5) A S z é k á c s József-jutalmat (5 ft, ezidén felényi, HI. v. IV. oszt. jeles növendéket illet,) Hojtsi Gida (IV.); 6) S a l a c z Ferenc aranyát, mely az I. oszt. legelső tanulója számára vala tűzve, Steiner Simon nyerte el.
VIII.
Vizsgák és tanévnyitás. A) A z 1 8 6 7/8-iki é r e tts é g v iz s g a ered m én y e. VlII-ik osztályunk ekkori növendékei közül vizsgára bocsáttattak 24-en, s mindnyájan, egynél pót vizsga után, külömböző érdemfokkal éretteknek nyilváníttattak, névszerint: Brózik Titus, Csepregi György, Glasner Samu, Gombos Gyula, Izsák Béla, Jeszenszky Károly, Kalocsa Lajos, Kirch János, Kirchner Henrik, Kol lár János, Knothy Gyula, Mojzsik Lajos, Nikolaevics Gergely, Petrovszky József, Ruttkay Sándor, Saskó Ist ván, Szalczer Nándor, Szeberényi Vilmos, Szerb Gervás, Szlujka Gusztáv, Toffler Jónás, Weinberger Samu, Weisz Bernát, Zajácz Endre.
B) A z 3.86s/ ,-ik i nyári v iz s g á k , (külön nyomtatott előrajz szerint.) a) R é s z l e t e s
szigorlatok.
Byenek junius 11-től 21-ig, napjában 6 különféle osztállyal és tárgyból, minden egyes szigorlaton az előadó s egy bíráló tanár együttlétében, a tantermekben mentek véghez. Tárgyaikat képezték minden köte lező és kötelezetten tanulmányok, kivéve a vallástant, mely közvizsgára hagyatott.
31
b) N y i l v á n o s
vizsgálat.
Jun. 22-én a templomban az egyházmegye elnökségének s egyéb tekintélyeinek hivatalos, úgyszin tén &szülék kikért jelenlétében, nemkülömben a kerületi felügyelőnek ő méltóságának pártfogói kegyes részvételével.
c) A VlII-i k o s z t á l y é r e t t s é g v i z s g á j a . 1) Az Í r á s b e l i tartatott máj. 29-től jun. 3-ig. 2) A s z ó b e l i jun. 23-ik és következő napjain. Az érettségvizsgát vezette mint az egyházegyetem képviselője méltóságos Aszódi báró Podmaniczky V i-igyes kerületi főfelügyelő ur, az egyházmegyei elnökségnek u. m. nagytiszt. Szeberényi Gusztáv főesperes és tekintetes Kemény Mihály felügyelő urak közremüködtével.
d) M a g á n t a n u l ó k
vizsgái.
Ezeknek idejéül kitűzve junius bárom utolsó napja.
C) A z 1 8 6 9/70-iki tan év m eg n y itá sa pontosan S e p t e m b e r e l s ő n a p j a i b a n fog történni, s arra az osztályvezetési és tanítási szerepek követ kezőkép osztvák b e :
Három képezdei folyam mint ezidén. VIH-ik osztályban Sarlay főnök tanít physikát és németet, Kicska vallást, Benka lélektant, Zsilinsz ky történelmet, irod. tört. és széptant, Tatay latint, hellént, irályt. VII-ik osztályban Lányi főnök tanít hellént és irod. tört., Benka irályt és logikát, Kicska latint, Szendy math, és német ny., Zsilinszky vallást és tört. Vl-ik osztályban Zsilinszky főnök tanit irálytant, irályt, és történelmet, Lányi vallást és hellént, Szendy math., németet és természetű, (utóbbit felváltva Il-ik félévben Korentól,) Tatay latint. V-ik osztályban Miliálfi főnök tanit irálytant és irályt, történelmet és németet, Lányi vallást és hel lént. Szendy mathesist és (egyik félévben) ásványtant, Sarlay chemiát, Szemián Dénes latint. IV-ik osztályban Koren főnök tanit vallást, latint, magyart, németet, Miliálfi történelmet, Sarlay math, és physikát, Lányi szépírást, Kristóffy éneket. Ill-ik osztályban Szemián Dénes főnök tanit vallást, latint, magyart, németet, — Miliálfi math, és történelmet, Koren természetrajzot felváltva Il-ik félévben Szenditől, Lányi szépírást, Kristóffy éneket. Il-ikban Dlhányi főnök tanit latint, magyart, fóldr. és történelmet, mennyiségtant, Szemián Dániel vallást, németet, természetű, — Kristóffy éneket, egy helyettes szépírást. I-ső osztályban Szemián Dániel főnök tanit vallást, latint, magyart, németet, természetrajzot. Dlhá nyi földrajzot és mennyiségtant, eg}' helyettes a szépírást. Feltételesen kötelező és kötelezetten tárgyak azoktól fognak képviseltetni, kiktől ezidén adattak elé A tanépületet illetőleg, az egyházmegyei elnökség terveket készíttetett és egyéb előintézkedést tett 8 térés tanterem s egy nagy hallgató terem építésére, mely immár jelen nyáron vala remény és óhaj szerint végrehajtandó. Tanácsosnak mutatkozott az ujabbi elhalasztás, vajha csak egy évvel későbbre! Egyébiránt in tézetünk e szorító szükségének kielégítése — hálás szívvel írjuk fel — idáig is csupán az időviszonyok kedvezőtlenségén, és koránt sem a fentartó s igazgató egyházmegye áldozni kész nemes buzgalmán múlt.