E -T ű z v é d e l e m Szakmai folyóirat
Gyakorlati útmutató tűzvédelmi szakemberek, munkavédelmi szakemberek, üzemeltetők, cégvezetők részére
2 013 . d e c e m b e r V.
A hónap témája Biztonságos évzáró A decemberi időszak tűzeseteinek döntő többsége a karácsonyi, illetve a szilveszteri időszakban fordul elő. A karácsonyi tűzesetek állandó szereplője a karácsonyfa, az adventi koszorú, gyertya. Az ünnepek már december elején megkezdődnek, az adventi koszorún hétről hétre újabb gyertyákat gyújtanak meg számos lakásban. A hetek elteltével a koszorúk egyre szárazabbak lesznek – lényegében mindegy, hogy a koszorú melyik gyúlékony anyagból készült, lehet az alapanyaga szalma, fenyő vagy műanyag. A koszorún oda kell figyelni a gyertyák stabil rögzítésére, ha szükséges dróttal rögzíteni. A gyertyák alá célszerű alufóliából vagy akár sörös dobozból tölcsért készíteni. A koszorút minden esetben egy nem éghető (fém vagy üveg) tálcára kell helyezni. A koszorút nem szabad éghető anyagokra vagy azok alá helyezni. Az éghető anyagok közelébe elhelyezett koszorú, vagy a nem megfelelően rögzített és égő gyertya meggyújthatja a koszorút és/vagy a környezetében lévő éghető anyagokat. Ha mindez olyankor történik, amikor nem tartózkodik s közelben senki, a tűz tovább terjedhet. Égő gyertyát semmilyen körülmények között sem szabad őrizetlenül hagyni (pl. nem szabad elaludni vagy elmenni otthonról). A karácsonyfához hagyományosan különböző fenyőfákat használnak fel, a leggyakrabban luc-, ezüst-, nordmann-, illetve feketefenyőt. A fa beállítása és feldíszítése során néhány tűzvédelmi szabályt, illetve szempontot is figyelembe kell venni. A fa kiválasztásánál fontos szempont, hogy lehetőség szerint gyökeres fenyőt vásároljunk. Amennyiben erre nincs lehetőségünk, a fát állítsuk vízbe, és az ágait rendszeresen nedvesítsük meg. A fenyőfa a gyantatartalma, illetve kis sűrűsége miatt könnyen és gyorsan ég. A száraz tűlevelek elősegítik a gyors tűzterjedést, a vékony ágak hamar meggyulladnak, és hirtelen nagy hőterheléssel égnek. A tűz terjedését alapvetően meghatározza az éghető anyag nedvességtartalma, különösen fontos tehát, hogy ne hagyjuk a fát kiszáradni. A következő oldalon lévő képen jól látható, 40 másodperc szabad égést követően milyen különbség van a nedves és a száraz fenyő égése között. A bal oldali képrészlet egy száraz fenyő, míg a jobb oldali képrészlet egy nedves fenyő égése közben készült.
évfolyam
12 .
szám
Tartalom Szerzők: Nagy János tűzvédelmi mérnök Kovács Ferenc okleveles tűzés katasztrófavédelmi mérnök A kézirat lezárása: 2013. november 25.
A hónap témája Biztonságos évzáró
Aktuális
•A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet módosítása • A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet módosítása • A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosítása
Tisztelt Előfizetőnk! Kérdése van? Naprakész, a gyakorlatban jól hasznosítható információkhoz szeretne jutni, de nincs, akitől megkérdezze? Tűz védelmi kérdéseivel forduljon bizalommal szakértő szerzőinkhez, akik minden beérkezett olvasói kérdésre tel jesen ingyenesen, 10 munkanapon belül megadják a személyre szabott, szakszerű választ! Az online segédletek elérhetősége: www.forum-szaklapok.hu Felhasználói név: TVszaklap Jelszó: 113tuzved Kérdéseit az alábbi e-mail címre várjuk:
[email protected]
1 E - T ű z v é d e l e m | 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m
Egyéb dekorációk Gyakori kellék ebben az időszakban az épületek ablakaiban elhelyezett világító dekorációk, illetve az épületek ereszkontúrjaira helyezett fényfüzér. Ezek a dekorációk könnyen éghető anyagból készülnek, a többségük hálózati tápfeszültséggel működik. A hálózati tápfeszültséggel működő dekorá cióknál ügyelni kell arra, hogy egy esetleges elektromos zárlat következtében tüzet ne okozzanak. Nagyon fontos, hogy ezeket az eszközöket ne működtessük felügyelet nélkül, illetve a lekapcsolásukat követően célszerű áramtalanítani is az eszközöket, az elektromos csatlakozó aljzatból a tápkábelüket kihúzni. A fenyőfa környékéről minden más éghető anyagot el kell távolítani, ezzel is akadályozva a tűz gyors terjedését. Ne legyen a fa környezetében könnyen éghető kanapé, könyvespolc, függöny stb. A fenyőfa környékén elektromos berendezést vagy fűtőberendezést (hősugárzó, elektromos radiátor) ne működtessünk! A legtöbb karácsonyfatűz során a fa magától ledőlt valamelyik irányba, vagy leborították, tehát érdemes egy úgynevezett biztonsági zónát kialakítani. A fát mindig olyan helyre állítsuk, ahol rendszeresen járunk („szem előtt van”), lehetőleg ne a lakás legeldugottabb szobáját jelöljük ki. A fa környékén elektromos készülék, elektromos csatlakozó aljzat lehetőleg minél távolabb legyen. A másik szempont, hogy a fát úgy helyezzük el, hogy a menekülési útvonalak lehetőleg minél szabadabbak legyenek. Ne tegyük a fát ajtónyílás közelébe, ne torlaszoljuk el vele a folyosót.
Ha mégis megtörténik a baj… A legelső szabály, amit szem előtt kell tartanunk: ne essünk pánikba! A legfontosabb, hogy nem szabad kockáztatni saját testi épségünket! A realitás és ésszerűség határain belül azonban cselekednünk kell. Megelőző intézkedésként minden háztartásban legyen tűzoltásra alkalmas eszköz. Ezek a profi eszközöktől egészen az egyszerű, mindennapi használatúakig terjedhetnek:
Tűzoltó takaró
Ha a fára csillagszórókat helyezünk el, azt oly módon tegyük, hogy a csillagszórók a fa közepétől a lehető legtávolabb, és minél ritkább ágak közé kerüljenek. A csillagszóró szikrái ha hozzáérnek a tűlevelekhez vagy a papírdíszekhez, azokat azonnal meggyújthatja. Nagyon fontos, hogy a csillagszórót csak felügyelet mellett működtessük, várjuk meg, amíg azok el nem égnek, és a leégett csillagszórókat a fáról vegyük le, és nem éghető anyagú edényben gyűjtsük (ha erre nincs mód, akkor vízbe mártva, a lehűlésük után a szemétgyűjtőbe dobhatók). Hasonlóan problémát okozhatnak a fenyőfán elhelyezett világítások, izzók. A kereskedelmi forgalomban az égősorok széles kínálatával találkozhatunk. Törekedjünk arra, hogy minél jobb minőségű izzósort vásároljunk, és óvakodjunk a piacokon kapható olcsó és silány minőségtől, ezek a termékek ugyanis előfordulhat, hogy nem rendelkeznek megfelelő minősítéssel. Elképzelhető, hogy nem azonnal okoznak tüzet, vagy nem is okoznak tüzet, ennek kockázatát senki nem tudja felmérni. Az alacsonyabb árkategóriába tartozó izzósorokat általában néhány alkalmat felölelő használatra tervezték, ezért az idősebb és nem maradéktalanul működő, javított (töredezett kábel, házilagosan kicserélt izzó) izzósoroktól célszerűbb megválni, mint kockáztatni egy elektromos hibából keletkező tüzet. A fára felhelyezett izzósornál figyeljünk arra, hogy az izzók a fa tűleveleihez ne érjenek hozzá, és az izzósort lehetőleg csak felügyelet mellett működtessük.
Szóda
Kézi tűzoltó készülék
Szénsavas üdítőital, ásványvíz
Minden háztartásban érdemes ezekből egy-két darabot tudatosan tűzoltási célra előkészíteni egy biztonságos, jól elérhető helyen. Fontos, hogy késedelem nélkül cselekedjünk! Ha kigyullad a karácsonyfa, ne fújkáljuk, ne legyezgessük, azzal csak szítjuk a lángokat! Próbáljuk meg eldönteni a fát (ilyenkor sokat számít a fa elhelyezkedése, ugyanis ha nincs a közelben éghető bútor, jelentősen csökkenni fog a tűz továbbterjedésének kockázata. Ezért fontos, hogy két-három méteres körzetben ne legyen éghető bútor, függöny stb. A rádobott tűzoltó takaró gátolja az oxigén-utánpótlást, illetve nem engedi továbbterjedni a lángokat. Miután a fán és a környezetében található elektromos berendezések (különö-
2 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m | E - T ű z v é d e l e m
sen az izzósor) áramtalanítását elvégeztük, már olthatjuk tűzoltó készülékkel, vagy a közelben elhelyezett vízzel. Minden esetben haladéktalanul értesítsük a tűzoltóságot a 105-ös segélyhívón! Ha nem tudunk megbirkózni a lángokkal, haladéktalanul hagyjuk el a lakást, az összes ajtót csukjuk be magunk után, mert így csökkenthetjük a tűz terjedési sebességét a társasház többi lakására, lépcsőházába! Tájékoztassuk a szomszédokat arról, hogy tűz van! Ha álmunkból fölkelve csaptak fel a lángok, kúszva próbáljunk meg menekülni, miközben kérjünk hangosan segítséget! A megelőzés fontos eleme gyermekeink, nagyszüleink ki oktatása. Magyarázzuk el nekik, hogy a tűz nem játék, hogy milyen veszélyeket rejt magában a nyílt láng, a gyertya használata, a csillagszóróval játszadozás a kiszáradt karácsonyfa közelében. Oktassuk ki őket, hogy mik a helyes viselkedés szabályai tűz esetén, és egy kicsit jobban ügyeljünk rájuk. Szilveszter napján, de már napokkal előtte is repülnek a csillagszórók, a tűzijátékok, és nyomukban fellángolnak az erkélytüzek. Hiába hangzik el naponta többször a médiában a figyelmeztetés, a tűzijátékozás az ünnepek velejárója. Az erkélyünket ürítsük ki, távolítsuk el onnan az éghető anyagokat. Ezt főleg olyankor érdemes megtenni, ha az ünnepek alatt több napra elutazunk. Ilyenkor áramtalanítsuk a lakást, vagy ha a hűtőgép miatt ezt nem akarjuk, legalább húzzunk ki minden elektromos készüléket a konnektorokból. Lakáskulcsunkból pedig hagyjunk egy példányt egy olyan szomszédunknál, akire rábízhatjuk annak felügyeletét.
vásárolhatják, és összesen 3 kg nettó hatóanyag-tartalomig tárolhatják. 6. Magánszemély által 1. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai termék az év bármely napján felhasználható. 7. Magánszemély által 2. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai termék az év bármely napján felhasználható. 8. Magánszemély által 3. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai termék december 31-e 18 óra és január 1-je 6 óra közötti időtartamban használható fel engedély nélkül. 9. A hibás vagy lejárt felhasználhatósági idejű tűzijátékterméket a vevő köteles a vásárlás helyére, vagy a forgalmazó által megjelölt helyre visszaszállítani, ahol azt kötelesek térítésmentesen és költség felszámítása nélkül vis�szavenni. 10. A fel nem használt 3. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai terméket 2014. január 5-éig a vevő köteles a forgalmazónak visszaszállítani, aki ezt köteles térítés nélkül visszavenni. 11. Pirotechnikai termék tömegközlekedési eszközön csak zárt csomagolásban szállítható. 12. A tűzijáték helyszínét úgy kell kiválasztani, hogy a felhasználandó pirotechnikai termékek – csomagoláson feltüntetett – védőterületén belül potenciális veszélyforrás ne legyen. 13. A vetőcsőből működtethető pirotechnikai termékeket a megfelelő vetőcsőbe kell helyezni. A pirotechnikai termékeket a felhasználási útmutatóban meghatározottak szerint kell a vetőcső aljára helyezni.
Tűzijáték Annak érdekében, hogy a tűzijáték-termékek felhasználása önfeledt élményt nyújtson, elengedhetetlen az alábbi 25 szabály betartása: 1. Az 1. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai terméket a 14. életévüket betöltött személyek engedély nélkül megvásárolhatják, felhasználhatják, és összesen 1 kg nettó hatóanyag-tartalomig tárolhatják. 2. A 2. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai terméket a 16. életévüket betöltött személyek engedély nélkül megvásárolhatják, felhasználhatják, és összesen 1 kg nettó hatóanyag-tartalomig tárolhatják. 3. 14. életévét be nem töltött személy csak nagykorú személy felügyelete mellett használhat fel 1. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai terméket. 4. 16. életévét be nem töltött személy csak nagykorú személy felügyelete mellett használhat fel 2. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai terméket. 5. A 3. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai terméket a 18. életévüket betöltött személyek december 28-a és 31-e közötti időtartamban engedély nélkül meg-
14. Tűzijátéktermékek telepítésekor ügyelni kell arra, hogy a lövés irányában akadály ne legyen. Személyek felett átlőni, illetve irányukba működtetni tűzijátékterméket tilos. 15. Erős szélben a pirotechnikai termékek felhasználásának lebonyolítását el kell halasztani. 16. A működésbe hozott tűzijátéktermékeket megközelíteni a működésük befejezésétől számított legalább 10 perc várakozás után lehet. 17. Használat előtt a tűzijátékbombák, rómaigyer tyák vetőcsöveinek alsó 1/3 részét célszerű a fölbe temetni, vagy egy függőle-
3 E - T ű z v é d e l e m | 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m
ges szilárd rúdhoz erősen hozzárögzíteni. 18. A rakéták esetében a vezetőpálca a rakéta része, ezért kizárólag úgy működik rendeltetésszerűen, ha a vezetőpálca is a rakétatesttel tud repülni. Ennek érdekében a rakétát olyan helyről szabad indítani, amely lehetővé teszi a vezetőpálca könnyed és akadálymentes elrepülését. Ezek a helyek lehetnek például szilárdan rögzített üres pezsgősüveg, üres papír- vagy fémcső stb. 19. Rakéták csak akkor lőhetők fel, ha vezetőpálcájuk nem törött, illetve ha nincs viharos szél. A rakéta mindig a széliránnyal szemben repül! A vezetőpálca nem ég el, az minden esetben visszahull! 20. Talajon forgó, ugráló stb. termékeket kizárólag stabil, egyenletes, a tűznek ellenálló talajon használja. Ez biztosítja, hogy a termékek akadálytalanul tudjanak forogni, felrepülni stb. Ügyeljen arra, hogy a termékek közelében ne legyenek olyan dolgok, amelyek meggyulladhatnak. 21. A tűzijátéktelepeket használat előtt egyenletes, vízszintes talajra tegye, ahol majd működés közben nem tudnak felborulni. A telepet támassza meg oldalról téglával vagy nagyobb kővel, vagy egy szilárd rúdhoz rögzítse a stabilitás érdekében. Használat előtt mindig olvassa el a termékek használati utasítását. A működtetés során mindig óvatosan, körültekintően járjon el. Soha ne hajoljon működésbe hozott tűzijátéktermék fölé! 22. Mindig tartsa be a biztonsági utasításokat! A termékeket úgy használja, hogy közben Ön és mások biztonságát ne veszélyeztesse! 23. Tartsa tiszteletben embertársai és kedvencei nyugalmát, mivel a tűzijáték-robbanások, -durranások érzékenyen érinthetik őket. 24. Soha ne működtessen pirotechnikai terméket alkohol vagy drog befolyása alatt. 25. SOHA NE KÉZBEN TARTVA MŰKÖDTESSEN PI ROTECHNIKAI TERMÉKEKET! A hatékony megelőzés érdekében javasoljuk, hogy a fenti tanácsokról beszélgessenek családtagjaikkal, rokonaikkal, barátaikkal, és így biztonságosan telnek az ünnepek mindannyiunk számára. Minden kedves olvasónknak és családtagjainak biztonságos, békés, boldog karácsonyi ünnepeket, és erőben, egészségben gazdag új évet kívánunk!
Aktuális 1) A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet módosítása A közelmúltban a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet módosította a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletet (továbbiakban: 259-es R) az alábbiak szerint: I. A 259-es R 1. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A Kormány elsőfokú tűzvédelmi hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben, az 5. §-ban és más kormányrendeletben meghatározott kivételekkel – a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki, amely] „c) a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér területén a tűzvédelmi létesítési és használati szabályok betartását, továbbá a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továb biakban: Ttv.) 12. § (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységet ellenőrzi” Indoka: A tűzvédelmi szolgáltatók bejelentésköteles tevékenységét az R. 6. §-ában kijelölt tűzvédelmi hatóság mint szolgáltatási felügyeletet ellátó hatóság a bejelentésköteles tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységek megkezdésének és folytatásának részletes szabályairól szóló 50/2011. (XII. 20.) BM rendeletben meghatározottak alapján folyamatosan ellenőrzi. Szükséges azonban azoknak a tűzvédelmi szolgáltatást végzőknek is az ellenőrzése, akik nem bejelentésköteles szolgáltatást végeznek, de a tevékenység végzése tűzvédelmi szakvizsgához kötött [a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló 45/2011. (XII. 7.) BM rendelet 1. melléklet], így például tűzoltó-vízforrások felülvizsgálatát végzők esetében. Ehhez teremti meg a hatáskört a módosítás. II. A 259-es R 1. § (1) bekezdése a következő m) és n) ponttal egészül ki: [A Kormány elsőfokú tűzvédelmi hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben, az 5. §-ban és más kormányrendeletben megha-
4 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m | E - T ű z v é d e l e m
tározott kivételekkel – a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki, amely] „m) eljár az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: OTSZ) meghatározott azon engedélyezési ügyekben, melyeket e rendelet nem utal a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi vagy központi szerve hatáskörébe, n) az OTSZ-ben meghatározott esetben a szabadtéri rendezvény megtartását megtilthatja, illetve a rendezvény azonnali befejezését rendelheti el.” Indoka: Az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 28/2011. (IX. 6.) BM rendelet (a továbbiakban. OTSZ) több olyan rendelkezést is tartalmaz, melyeket csak az elsőfokú tűzvédelmi hatóság engedélyével lehet alkalmazni [pl. OTSZ 44. § (4) bek., 385. § (1) bek., 439. § (3) bek., 441. § (2) bek., 446. § (3)-(4) bek., 481. §, 561. § (3) bek.], azonban a 259-es R nem határozta meg, hogy ezen engedélyezési eljárások lefolytatására melyik szervezeti szint rendelkezik hatáskörrel, ezért ennek pótlása volt szükséges. Az OTSZ 598. § (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a tűzvédelmi hatóság szabadtéri rendezvény megtartását megtilthatja, illetve annak azonnali befejezését rendelheti el az ott meghatározott esetekben, azonban a 259-es R nem határozta meg, hogy ezen intézkedésekre melyik szervezeti szint rendelkezik hatáskörrel, ezért ennek meghatározása volt szükséges. III. A 259-es R 1. § (2) bekezdése a következő i) és j) ponttal egészül ki: [A Kormány elsőfokú tűzvédelmi hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét (a továbbiakban: területi szerv) jelöli ki, amely] „i) a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott esetben megtiltja a tűzvédelmi szakvizsga megtartását, továbbá dönt a tűzvédelmi szakvizsga-bizonyítványok érvénytelenítéséről, j) a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy szabadtér területén a tűzvédelmi létesítési és használati szabályok betartását ellenőrzi.” Indoka: A tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló 45/2011. (XII. 7.) BM rendelet (a továbbiakban: BM r.) előírja, hogy a tűzvédelmi szakvizsgára felkészítő képzést és oktatást a tűzvédelmi hatóságnak be kell jelenteni 8 nappal az oktatást és vizsgát megelőzően. A hatóság így vizsgálni tudja, hogy a bejelentés megfelel-e a BM r. előírásainak, és amennyiben megállapítja, hogy a bejelentés jogszabálysértő, az új felhatalmazás alapján az esetleges további jogszabálysértés megelőzése érdekében megtilthatja az oktatás és vizsga megtartását. A BM r. a kiadott tűzvé
delmi szakvizsga-bizonyítványok érvénytelenítésére jogosult hatóságként a tűzvédelmi hatóságot nevesíti. A 259-es R alapján – két kivétellel (katasztrófavédelmi igazgatóság, Katasztrófavédelmi Oktatási Központ) – a katasztrófavédelem területi szervei járnak el a tűzvédelmi szakvizsgával össze függő oktatásszervezés, valamint a tűzvédelmi szakvizsgáztatás tevékenységet végzők ügyeiben. A tűzvédelmi szakvizsgabizonyítványok kiadásáért az oktatásszervező és a szakvizsgáztatók felelősek, ezért indokolt az érvénytelenítés hatáskörét a szolgáltatás felügyeletét és esetleges szankcionálását ellátó hatósághoz telepíteni. Indokolt a katasztrófavédelmi szerv területi szerv számára biztosítani annak a lehetőségét, hogy a hatáskörébe utalt elsőfokú hatósági eljárások során végzett helyszíni szemlék, ellenőrzések alkalmával az elsőfokú eljárással érintett létesítmény, építmény, szabadtér teljes tűzvédelmi ellenőrzését megtarthassák. IV. A 259-es R 1. § (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A Kormány elsőfokú tűzvédelmi hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét (a továbbiakban: központi szerv) jelöli ki, amely] „i) eljár a területi szerv, valamint a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezői tevékenységével és az általuk szervezett tűzvé delmi szakvizsgáztatással kapcsolatos közigazgatási ha tósági eljárásokban, a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szak vizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló miniszteri rende letben meghatározott esetben megtiltja a tűzvédelmi szakvizsga megtartását, és dönt a tűzvédelmi szakvizsgabizonyítványok érvénytelenítéséről” Indoka: Alapvetően a katasztrófavédelem területi szervei látják el az oktatásszervezőkkel összefüggő hatósági feladatokat, de a területi szervek és a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ is elláthat oktatásszervezői tevékenységet, melyek felügyeletét indokolt a központi szervhez telepíteni az összeférhetetlenség elkerülése érdekében. A központi szervnek tevékenységét alapvetően ugyanazon hatáskörök alapján kell végeznie, mint a területi szerveknek, ezért szükséges az i) pont kiegészítése. V. A 259-es R 1. § (3) bekezdése kiegészül az l) ponttal: [A Kormány elsőfokú tűzvédelmi hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét (a továbbiakban: központi szerv) jelöli ki, amely] „l) az építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelősége igazolására kiadott nyilatkozatokkal összefüggésben: la) személyes adatokat nem tartalmazó nyilvántartást vezet a kiadott nyilatkozatokról, lb) ellenőrzi a kiadott nyilatkozatok megfelelőségét.”
5 E - T ű z v é d e l e m | 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m
Indoka: Az újonnan bevezetésre kerülő építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségéről kiadott tűzvédelmi szakértői nyilatkozatokkal kapcsolatban szükséges meghatározni a tevékenységet felügyelő hatóság feladatait és hatásköreit. Annak érdekében, hogy a tűzvédelmi szakértői nyilatkozatok nyomon követhetőek és összehasonlíthatóak legyenek, indokolt a katasztrófavédelem központi szervénél – mint országos hatáskörű szervnél – egy az építményszerkezetekre vonatkozó – természetes személyazonosító adatokat nem tartalmazó – összesítés/nyilvántartás vezetése. Ez alapján a tűzvédelmi hatóság felügyeli és ellenőrzi, hogy milyen nyilatkozatokat adtak ki. Amennyiben megállapítja, hogy a kiadott nyilatkozat a jogszabályoknak nem felel meg, dönt a nyilatkozat érvénytelenítéséről. VI. A 259-es R 5. Különös szabályok alcíme a következő 6/A. §-sal egészül ki: „6/A. § Az építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelősége igazolására kiadott nyilatkozatokról a központi szerv által vezetett nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza: a) a tűzvédelmi szakértői nyilatkozat száma, b) a tűzvédelmi szakértői engedély száma, c) az építményszerkezet létrehozásának címe, d) az építményszerkezet megnevezése, e) az építményszerkezettel szemben tűzvédelmi követelményt megállapító műszaki előírás száma, címe, f ) az építményszerkezettel szemben műszaki előírásban támasztott tűzvédelmi követelmény pontos helye és tartalma, g) az építményszerkezetet alkotó termékek, anyagok felsorolása az alábbi adatokkal: ga) név, gb) típus, gc) szállító neve, gd) szállító címe, ge) teljesítmény igazolásának módja, száma, h) az építményszerkezet pontos leírása, rétegrendje, a termékek egybeépítésének módja, és i) az építményszerkezet tűzvédelmi szakértő által meghatározott tűzvédelmi tulajdonságai.” Indoka: Az egyes építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségének a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 13. § (4) bekezdés e) pontja szerinti igazolásának eseteiről és módjáról szóló 55/2013. (X. 2.) BM rendelettervezet 1. melléklete tartalmazza, hogy egy, az építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségére kiadott nyilatkozat milyen adatokat tartalmaz. A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a kiadott nyilatkozatokról nyilvántartást vezet a 2. §-ban meghatározott, személyes adatot nem tartalmazó tartalommal. Ezen adatok alapján egyértelműen beazonosítható az építményszerkezet, és elegendő információ áll rendelkezésre egy esetleges hatósági eljárás során.
VII. A 259-es R 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „7. § (1) A tűzvédelmi hatóság az 1. mellékletben megjelölt szabálytalanság esetén az ott rögzített mértékben, továbbá a Ksktv.-ben meghatározott esetekben tűzvédelmi bírságot szabhat ki. Az 1. mellékletben foglalt táblázat 1–8., 12–16. a), 17–18., 20–24., 29., 30. és 36. sorában rögzített szabálytalanságok esetén – az 5. § szerinti eljárások kivételével – a tűzvédelmi bírság kiszabása kötelező.” Indoka: 2013. január 1-jén hatályba lépett a kéményseprőipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény, melynek 12. § (2) bekezdés d) pontja alapján a kéményseprő-ipari közszolgáltatóval, f ) pontja alapján a tűzvédelmi hatóság az ingatlan tulajdonosával szemben, az ott meghatározott esetekben és összegben bírságot szabhat ki. A 259-es R 7. § (1) és (2) bekezdése úgy fogalmazott, hogy a tűzvédelmi hatóság csak a 259-es R 1. mellékletében szereplő szabálytalanságok miatt szabhat ki tűzvédelmi bírságot. Indokolt ezért a 259-es R kiegészítése azzal, hogy a tűzvédelmi hatóság a 259-es R 1. mellékletében megjelölt szabálytalanságok mellett a 2012. évi XC. törvényben meghatározott esetekben is tűzvédelmi bírságot szabhat ki. VIII. A 259-es R 8/A. § (1) bekezdését pontosították: „(1) A Ttv. 43. §-ában meghatározott tűzvédelmi bírságot a bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számí tott 30 napon belül a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság 10023002-00283494-20000002 számú bírság letéti számla javára kell banki vagy készpénz átutalási megbízással befizetni (a továbbiakban: befizetés).” Indoka: Korábban nem határozta meg jogszabály, hogy a 259-es R alapján kiszabott tűzvédelmi bírságot a kötelezettnek mely határidőn belül kell megfizetnie, azt az eljáró hatóságok maguk állapították meg a határozatban. Az egységes eljárás érdekében szükséges a befizetési határidő jogszabályban való meghatározása. IX. A 259-es R 7. alcíme a következő 17. §-sal egészül ki: A 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően hozott, a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c)–e) vagy g) pontjára alapozott döntését a 435/2013. Korm. rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül felülvizsgálja. Ha az elsőfokú hatóság megállapítja, hogy a 347/2012. Korm. rendelet 435/2013. Korm. rendelettel megállapított 1. §-ában meghatározott körülmények nem állnak fenn, akkor a döntését módosítja vagy visszavonja. A 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c)–e) és g) pontjai az alábbiak szerint változtak: Az élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetése esetén az értesítendő hatóságok és a kötelező értesítés esetei:
6 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m | E - T ű z v é d e l e m
c) szilárd- vagy olaj-tüzelőberendezés égéstermék-elvezetőjénél az E-F tűzvédelmi osztályú (nád, szalma, fazsindely és egyéb éghető anyagú) tetőhéjalás esetében, vagy égéstermékelvezetőből kijutó szikra által veszélyeztetett területen belül E–F tűzvédelmi osztályú anyag jelenléte, az égéstermék-elvezető kitorkollásától mért 15 méteres távolságon belül E-F tűzvédelmi osztályú építőanyag vagy építményszerkezet jelenléte esetén a szikrafogó hiánya, d) olyan égéstermék-elvezető használata, amelynek falába B-F tűzvédelmi osztályba tartozó építményszerkezet van beépítve, vagy az ilyen éghető anyagtól való távolságtartás kisebb, mint az égéstermék-elvezető gyártója által meghatározott minimális távolság vagy ennek hiányában kisebb, mint 12 cm, e) olyan égéstermék-elvezető használata, amelynél a jogszabály szerinti műszaki vizsgálatot ellenőrzést és tisztítást nem végezték el, g) nem zárható tisztítónyílás a tisztítóajtó, tisztítóidom nem megfelelő záródása miatti veszély esetében soron kívül értesíti az elsőfokú tűzvédelmi hatóságot, valamint gázfogyasztó készülék esetében a földgázelosztót. Indoka: 2013. október 15-éig országosan közel 8000 kémény használatát tiltotta meg az elsőfokú tűzvédelmi hatóság élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetése miatt a kéményseprő-ipari közszolgáltató jelzése alapján. Az esetek kb. 80%-ában olyan szabálytalanság miatt került sor a hatóság intézkedésére, amely a módosítást követően már nem minősül közvetlen életveszélynek, ezért kell biztosítani a hatóság számára, hogy a tiltó határozatokat felülvizsgálva azokban az esetekben, amelyeknél egyéb életveszélyes szabálytalanság nem áll fenn, engedélyezhesse az égéstermék-elvezetők ismételt üzemeltetését. X. A rendelet módosítja a 259/2011. Korm. rendelet mellékletét is:
Indoka: A 26. ponthoz: az építésre, kivitelezésre, illetve az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokra vonatkozó jogszabály-változásokat követően megszűnt a felelős tervező, tűzvédelmi szakértő, illetve tűzvédelmi tervező nyilatkozattételi kötelezettsége a tervek megfelelőségére vonatkozóan, ezért indokolt ezen pont módosítása, azonban továbbra is szükséges a tervezők, szakértők által elkészített tervek megfelelőségének vizsgálata és szükség esetén a szankcionálás lehetőségének biztosítása. A 37. ponthoz: 2013. január 1-jétől a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 12. §-a alapján a tűzvédelmi hatóság látja el a kéményseprő-ipari közszolgáltatás hatósági felügyeletét. A közszolgáltatás a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény hatálya alá tartozik, így az bejelentésköteles szolgáltatás. A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 12. § (2) bekezdés d) pontja rendelkezik arról a bírságról, mellyel a közszolgáltató sújtható, ha tevékenységét nem a jogszabályi előírásoknak megfelelően végzi. Ezen rendelkezés miatt volt szükséges a 259-es R melléklet 37. sorában pontosítani, hogy az ott megjelölt tűzvédelmi bírsággal a bejelentésköteles tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységet végzők sújthatóak. A 38. ponthoz: a Ttv. 2013. július 1-jei módosítása alapján több olyan tűzvédelmi célú építési termék (például: tűzcsa pok), ami korábban a tűzoltó-technikai termék fogalmába tartozott, egyértelműen átkerült az építési termékek fogalomkörébe. A módosítás annak érdekében szükséges, hogy a szankcionálási lehetőség továbbra is megmaradjon a tűzvédelmi hatóság hatáskörében azokkal szemben, akik a tűzoltó-technikai termékek (például: tűzoltó készülék), vagy az építési termékek (például: tűzgátló nyílászárók) ellenőrzését, felülvizsgálatát, karbantartását, javítását nem műszaki előírások, hatósági engedély alapján végzik.
Tűzvédelmi szabálytalanság 26
a) Ha a felelős tervező, a tűzvédelmi szakértő vagy a tűzvédelmi tervező nem a vonatkozó jogszabályoknak, hatósági előírásoknak megfelelően tervezte meg az építményt. b) Ha a kivitelező vagy a felelős műszaki vezető valótlan nyilatkozatot adott.
Tűzvédelmi bírság legkisebb/legnagyobb mértéke 60 000
1 000 000
60 000
1 000 000
Ha a bejelentésköteles tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységet a szolgáltató nem az adott 37 jogszabályi előírásoknak megfelelően végezte.
100 000
1 000 000
A tűzoltó technikai termék, építési termék tűzvédelmi célú ellenőrzésének, felülvizsgálatának, karbantartásának, javításának a műszaki előírásokban, vagy a tűzvédelmi hatósági engedélyben 38 foglaltaktól eltérő módon történő végzése, vagy ezen tevékenység során a termék működő képességének veszélyeztetése.
100 000
1 000 000
Jogszabály által előírt hő- és füstelvezető rendszer létesítésének, üzemeltetésének, ellenőrzésének, felülvizsgálatának, karbantartásának hiánya, működésének akadályozása.
100 000
Építményszerkezetek tűzvédelmi tulajdonságait igazoló tűzvédelmi szakértői nyilatkozat tűz44 védelmi hatósághoz való megküldésének elmulasztása.
30 000
100 000
100 000
1 000 000
43
45
Tűzvédelmi szakértő az építményszerkezetek tűzvédelmi tulajdonságairól valótlan nyilatkozatot tesz.
1 000 000
7 E - T ű z v é d e l e m | 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m
XI. Hatályát veszti a 259-es R a) 1. § (1) bekezdés h) pontjában az „és felülvizsgálata” szövegrész, és b) 1. § (1) bekezdés i) pontja. [A Kormány elsőfokú tűzvédelmi hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben, az 5. §-ban és más kormányrendeletben meghatározott kivételekkel – a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki, amely] h) lefolytatja a tűzoltó készülékek karbantartása és felülvizsgálata tevékenység tűzvédelmi jogszabályban foglaltak szerinti végzésének helyszíni ellenőrzését, i) eljár a beépített tűzjelző berendezés vagy tűzoltó berendezés tervezése, kivitelezése, karbantartása, javítása, telepítése, felülvizsgálata, továbbá a tűzátjelzés fogadása, tűzjelző vagy tűzoltó központok távfelügyelete tevékenységgel összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban, Indoka: Módosul a Ttv. 12. § (1) bekezdése, megszűnik a katasztrófavédelmi kirendeltségnek a 259-es R 1. § (1) bekezdés h) és i) pontjában meghatározott hatásköre. Ezért szükséges a hatályon kívül helyezés.
2) A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet módosítása I. A 347-es R 1. § (2) bekezdés c)–e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „c) szilárd- vagy olaj-tüzelőberendezés égéstermék-elvezetőjénél a szikrafogó hiánya az E–F tűzvédelmi osztályú (nád, szalma, fazsindely és egyéb anyagú) tetőhéjalás esetében, vagy az égéstermék-elvezetőből kijutó szikra által veszélyeztetett területen belül E–F tűzvédelmi osztályú anyag jelenléte az égéstermékelvezető kitorkollásától mért 15 méteres távolságon belül E-F tűzvédelmi osztályú építőanyag vagy építményszerkezet jelenléte esetén a szikrafogó hiánya, d) olyan égéstermék-elvezető használata, amelynek falába B–F tűzvédelmi osztályba tartozó épületszerkezet van beépítve, vagy az ilyen éghető anyagtól való távolságtartás kisebb, mint az égéstermék-elvezető gyártója által meghatározott minimális távolság vagy ennek hiányában kisebb, mint 12 cm, e) olyan égéstermék-elvezető használata, amelynél a jogszabály szerinti műszaki vizsgálatot, ellenőrzést és tisztítást nem végezték el” Indoka: A szabvány tartalmazza az égéstermék-elvezető berendezések tervezésének, kivitelezésének és ellenőrzésének szabályait. Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott esetek azonban nincsenek teljes összhangban a szabványban meghatározott létesítési előírásokkal. Ez az ellenőrzések során és
az ellenőrzések alapján indított hatósági eljárásokban jogalkalmazási problémákat okoz, ezért szükséges a pontosítás. c) ponthoz: A 347-es R 1. § (2) bekezdés c) pontja az olajtüzelőberendezés esetében is életveszélyesnek minősíti a szikrafogó hiányát az E-F tűzvédelmi osztályú tetőhéjalás esetében, azonban szikrafogó telepítését ilyen tüzelőberendezés esetén nem írja elő a szabvány. A szabvány 12.1.6. pontja szerint „Szikrafogót, pernyefogót kell telepíteni minden szilárd anyagú tüzeléssel üzemeltetett tüzelőberendezés égéstermék-elvezető berendezésre, ha a tetőhéjazat anyaga és szerkezete éghető vagy egyéb környezeti felépítmény, épületszerkezet, környezeti és természetvédelmi körülmények ezt szükségessé teszik.” Az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 28/2011. (IX. 6.) BM rendelet 294-301. §-ai alapján tűzvédelmi osztályba kizárólag építőanyag vagy épületszerkezet sorolható, ezért pontosítani szükséges az E–F tűzvédelmi osztályú anyag körét. A szabvány hivatkozott pontja alapján megállapítható továbbá, hogy az égéstermék-elvezető kitorkollásától meghatározott távolságban lévő éghető anyag által okozott veszélyhelyzet elkerülhető szikrafogó telepítésével, így ebben az esetben csak annak hiánya minősíthető élet- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető szabálytalanságnak. d) ponthoz: A 347-es R 1. § (2) bekezdés d) pontjában lévő szabályozás alapján élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetésének minősült az az eset is, ha egy lakás szobájában lefektetett parketta vagy padlószőnyeg a kémény falától számított 12 cm-es távolságon belül van, ez azonban valójában nem jelent gyújtási veszélyt. A szabvány 10.1.11. pontja alapján, ha az égéstermék-elvezető külső felületi hőmérséklete a típusvizsgálat során előírt legmagasabb hőmérsékleten meghaladja a 180 °C-ot, akkor az égéstermék-elvezető berendezést 90 perc tűzállósági határértékű burkolattal kell ellátni. A faszerkezetű építőanyagok gyulladási hőmérséklete 280-330 °C, így a megfelelő burkolat, hőszigetelés biztosítja a szükséges védelmet, mely miatt az égéstermék-elvezetőtől 12 cm-re lévő éghető anyag jelenléte nem eredményez életés vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető helyzetet. e) ponthoz: az 1. § (2) bekezdés e) pontja élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetésének minősíti azt az esetet, ha az égéstermék-elvezető ellenőrzését, tisztítását nem végezték el, mely esetben a jogszabály szerint a közszolgáltatónak soron kívül értesítenie kell a tűzvédelmi hatóságot. Ez azonban nincs összhangban a Ksktv. 7. § (2) és (3) bekezdésével, amely külön értesítési kötelezettséget ír elő, ha a közszolgáltató a közszolgáltatás ellátása során élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetését észleli [7. § (2) bekezdése], és külön nevesíti azt az esetet, ha a közszolgáltatás elvégzése az ingatlan használója törvényben meghatározott kötelezettségének elmulasztása miatt meghiúsul [7. § (3) bekezdése]. A tűzvédelmi hatóság ezen értesítések alapján más-más eljárást folytat le: élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetése esetén a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9/A. § (1) bekezdése alapján a sza-
8 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m | E - T ű z v é d e l e m
bálytalanság megszüntetéséig megtiltja az égéstermék-elvezető üzemeltetését. Azonban ha a közszolgáltató a Ksktv. 7. § (3) bekezdése alapján arról értesíti, hogy a közszolgáltatást nem tudta az adott ingatlanban elvégezni, mert azt az ingatlan használója, tulajdonosa nem tette lehetővé, akkor a Ket. rendelkezései szerint hatósági ellenőrzés keretében kivizsgálja, hogy fenn áll-e jogszabálysértő állapot, és amennyiben igen, a Ket. 94. § (1) bekezdés a) pontja alapján legalább 20 napos határidő megállapításával felhívja az ingatlan tulajdonosát a közszolgáltatás megrendelésére. A fenti jogszabályi rendelkezések ellenére a gyakorlatban nem egységes a közszolgáltatók eljárása abban az esetben, ha a jogszabályban előírt kiértesítések ellenére nem tudják elvégezni a közszolgáltatást, mert az ingatlan használója nem tartózkodik otthon a megadott időpontban, illetve felhívás ellenére sem rendeli azt meg. Ezért kellett pontosítani, és a Ksktv. vonatkozó rendelkezéseivel összhangba hozni. II. A 347-es R 1. § (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „g) nem zárható tisztítónyílás a tisztítóajtó, tisztítóidom nem megfelelő záródása” Indoka: A szabályozás pontosítása volt szükséges, ugyanis az égéstermék-elvezető tisztítónyílásának minősül a kémény kitorkollása is azokban az esetekben, ahol nincs egyéb felső tisztítónyílás kialakítva, valamint a tisztítóajtónak nem zárszerkezettel zárhatónak, csak csukhatónak kell lennie.
3) A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosítása Az egyes törvényeknek a katasztrófák elleni védekezés hatékonyságának növelésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXCII. törvény módosította a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvényt (Ttv.), és a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. CXXVIII. törvényt. Az alábbiakban a korlátozott terjedelem miatt a Ttv. legfontosabb változásait ismertetjük. A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (Ttv.) módosítása I. A törvény hatálya a következő 3/A. §-sal egészül ki: „3/A. § (1) Az Országos Tűzvédelmi Szabályzat meghatározza az épületek, építmények létesítési és használati, valamint a tűzoltóságok beavatkozásával kapcsolatos tűzvédelmi követelményeket, az elérendő biztonsági szintet. (2) A tűzvédelmi műszaki irányelvek kidolgozásáért felelős bizottság kidolgozza az Országos Tűzvédelmi Szabályzatban
meghatározott biztonsági szintnek megfelelő egyes műszaki megoldásokat, számítási módszereket tartalmazó tűzvédelmi műszaki irányelveket. (3) Az Országos Tűzvédelmi Szabályzatban meghatározott biztonsági szint elérhető a) tűzvédelmet érintő nemzeti szabvány betartásával, b) a tűzvédelmi műszaki irányelvekben kidolgozott műszaki megoldások, számítási módszerek alkalmazásával, vagy c) a tűzvédelmi műszaki irányelvektől vagy a nemzeti szabványtól részben vagy teljesen eltérő megoldással, ha az azonos biztonsági szintet a tervező igazolja.” Indoka: Az előkészítés alatt álló új OTSZ indokolja az OTSZ és a TvMI viszonyának meghatározását, miszerint az OTSZ tartalmazza majd a konkrét tűzvédelmi követelményeket, az elérendő biztonsági szintet, míg a külön jogszabály alapján létrehozott bizottság által megalkotott TvMI-k a megadott biztonsági szint eléréséhez nyújtanak műszaki megoldásokat, számítási módszereket. Az OTSZ mint jogszabály mindenkire nézve kötelező rendelkezéseket tartalmaz, melyek által meghatározott biztonsági szint több módon is biztosítható: a vonatkozó nemzeti szabvány betartásával, a vonatkozó TvMI-ben rögzített megoldások alkalmazásával, vagy ezektől eltérő, de azonos biztonsági szintet nyújtó, a tervező által igazolt megoldással. II. A Ttv. 5. § (7) bekezdés az alábbiak szerint módosul: „(7) A tűzjelzés és az automatikus tűzátjelzés díjtalan és más hívásokkal szemben elsőbbséget élvez. Az automatikus tűzát jelzés fogadásának biztosítása, és az ezzel kapcsolatos költségek a jelzésfogadó fenntartóját, a tűzátjelzéshez szükséges berendezés és átviteli út kialakításával, vala mint fenntartásával kapcsolatos költségek a felügyelt lé tesítmény tulajdonosát terhelik.” Indoka: Az 5. § (7) bekezdésének kiegészítése azért indokolt, mert a gyakorlati tapasztalatok alapján nincs egységes értelmezés a tűzátjelzéssel kapcsolatos költségek viselésére. A szabályozás meghatározza, hogy a jelzésfogadó fenntartója viseli a tűzátjelzést fogadó központ kialakításával és fenntartásával kapcsolatos költségeket. A felügyelt létesítmény tulajdonosa – ahonnan a tűzátjelzést biztosítani kell – pedig a tűzátjelzéshez szükséges berendezés és a jelzés átviteléhez szükséges kommunikációs út kialakításáért, fenntartásáért, és az ebből származó költségek viseléséért felelős. Alapvetően a felügyelt létesítmény tulajdonosának érdeke, hogy a tűzátjelzést a jelzésfogadó megkapja. A felügyelt létesítmény tulajdonosának kell a beépített tűzjelző berendezés jelzéseinek kezelését végző tűzjelző központ állandó felügyeletét megoldani, vagyis a tűzjelzéseket az előírásoknak megfelelő módon továbbítani a jelzésfogadónak. III. A Ttv. I. fejezete a 10/A. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki: „Tűz elleni védekezéssel és műszaki mentéssel kapcsolatos adatkezelés
9 E - T ű z v é d e l e m | 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m
10/A. § (1) A tűzjelzés fogadásakor – a tűzoltási, műszaki mentési, hatósági feladat végrehajtása érdekében – a jelzésfo gadó a tudomására jutott vagy a bejelentő által közölt alábbi adatokat rögzíti: a) a bejelentő nevét, b) a bejelentő telefonszámát, ennek hiányában lakcímét, c) a bejelentéskor használt telefonszámhoz tartozó előfizető nevét, címét, d) a bejelentő által használt telefonállomás azonosított adatait, e) a hívások rögzített tartalmát, a tűzoltási, műszaki mentési feladatot indokoló esemény helyét és jellegét,a személyi sérülés, haláleset adatait, f ) a műveletirányítás által szükségesnek tartott további, személyes adatnak nem minősülő információt. (2) A tűzoltóság – a tűzoltási, műszaki mentési, hatósági feladat végrehajtása érdekében – a kárhelyszínen tartózkodó, a káresemény tekintetében érdemi információval szolgálni tudó személyek alábbi adatait rögzítheti: a) név, b) lakcím, c) egyéb elérhetőség. (3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott személyes adatokat és a bejelentést rögzítő hangfelvételeket a tűzoltóság 5 évig kezeli. (4) Az (1) és (2) bekezdés alapján nyilvántartott adat – ha törvény eltérően nem rendelkezik – más szerv részére nem továbbítható.” Indoka: A személyes adatok kezelésére vonatkozó szabályok szerint – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 5. § (1) bekezdése alapján – személyes adat alapesetben akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy b) azt törvény (…) közérdeken alapuló célból elrendeli (vagyis, ha az adatkezelés kötelező). A Ttv. 1. § (1) bekezdés alapján annak hatálya kiterjed a Magyarország területén tartózkodó magánszemélyekre. A Ttv. 6. § (1) szerint a törvény hatálya alá tartozók a tűz oltásban, a műszaki mentésben – ellenszolgáltatás nélkül – életkoruk, egészségi, fizikai állapotuk alapján elvárható személyes részvétellel, adatok közlésével kötelesek közremű ködni. A módosítás megteremtette a jogalapot az adatkezeléshez, meghatározta a célját, a kötelezően rögzítendő adatok körét, továbbá azt, hogy az adatokat kik ismerhetik meg és hogyan, mennyi ideig lehet kezelni. Az e §-ban feltüntetett adatok azért szükségesek, hogy – az állampolgárok védelme érdekében a megfelelő létszámmal és technikai eszközökkel történjen meg a segítségnyújtás, – a bejelentő visszahívására lehetőség legyen címpontosítás vagy egyéb információ megszerzése céljából, – egyéb hatósági eljárás során külön jogszabályok alapján felhasználhatóak legyenek a bejelentő adatai (pl. szem tanú egy bűncselekmény során).
Az egyéb úton tudomására jutott adat szerepeltetése azért fontos, mert a 112-es Egységes Segélyhívó Rendszer (ESR) megvalósításával, a bejelentő telefonszáma és vezetékes telefonszámról hívás esetén a készülék telepítési helyét (előfizető neve, címe), mobil telefonhívás esetén a bejelentő tartózkodási körzetét az ESR automatikusan a hívásfogadó személy tudomására fogja hozni. Jogszabályban meghatározott statisztikai adatszolgáltatás, valamint hatósági bizonyítvány kiadása érdekében szükséges az esemény helyét és jellegét is gyűjteni. Előfordult olyan eset, hogy évekre visszamenőleg kérték hatósági bizonyítvány kiállítását egy tűzesettel kapcsolatban, vagy egy polgári perben a bíróság kért adatokat, ezért ezeket hosszú ideig meg kell őrizni. Adattovábbítás csak a külön jogszabályokban meghatározottak alapján történik a hatóságok felé. IV. A Ttv. 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(1) Aki a) tűzoltó készülékek karbantartásával kapcsolatos és felülvizsgálata, b) tűzoltó technika felülvizsgálata, javítása, ha a szolgáltatás végzése a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve, területi szervei, hivatásos tűzoltóságai, önkormányzati tűzoltóság, létesítményi tűzoltóság vagy tűzoltósági szolgáltatást nyújtó vállalkozás által készenlétben tartott tűzvédelmi technikára vonatkozó, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv, önkor mányzati tűzoltóság, létesítményi tűzoltóság vagy tűzol tósági szolgáltatást nyújtó vállalkozás által készenlétben tartott tűzoltó technika felülvizsgálatával, javításával összefüggő, c) beépített tűzjelző berendezés vagy tűzoltó berendezés kivitelezése, karbantartása, javítása, telepítése, felülvizsgálata, tűz védelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezési d) tűzvédelmi szakvizsgáztatási tevékenységet kíván foly tatni, köteles az erre irányuló szándékát a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben, valamint a bejelentésköteles tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységek megkezdésének és folytatásának részletes szabályairól szóló jogszabályban meghatározott szabályok szerint a tűzvédelmi hatóságnak bejelenteni. (3) A tűzvédelmi hatóság az (1) bekezdés szerinti tevékenység végzésére jogosultakról nyilvántartást vezet, amely a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl tartalmazza a) a tevékenység gyakorlására jogosult vagy képviselője telefonszámát, elektronikus levélcímét, b) a szolgáltatás megkezdésének és befejezésének időpontját, valamint a bejelentés előterjesztésének napját, c) az (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenység esetén a tűzoltókészülék-javító műhely címét. a szolgáltatás megkezdésének és befejezésének időpontját vagy a határozatlan időpontra vonatkozó utalást, valamint
10 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m | E - T ű z v é d e l e m
d) az (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenység esetén a tűzoltó készülék karbantartó szervezet címét.” Indoka: A Ttv. 12. § (1) bekezdésben a természetes személyazonosító adatok megadásának elhagyása azért indokolt, mert a hatóságok ezekről az adatokról nem vezetnek a tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységekkel összefüggésben nyilvántartást, azokat a bejelentést követően nem használják. A bejelentéskor megadott többi adatból a szolgáltató beazonosítása egyértelműen megtörténik, az adatok elhagyásával a bejelentés egyszerűsödik. V. A Ttv. 13. § (4) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép: „(4) A 305/2011/EU rendelet hatálya alá nem tartozó építményszerkezet, műszaki előírásban meghatározott tűzvé delmi követelményeknek való megfelelőségét, az alábbi módok valamelyike szerint kell igazolni: a) Magyarországon vagy az Európai Unióban akkreditált vizsgáló laboratórium által elvégzett vizsgálati jelentés vagy a vizs gáló laboratórium ez alapján kiadott nyilatkozat, b) a vonatkozó EuroCode szabványok alapján elvégzett tűzállósági vagy tűzvédelmi méretezés, a méretezésnek megfelelő kivitelezést igazoló felelős műszaki vezető építési napló bejegyzése, c) szakértői intézet vagy akkreditált vizsgáló laboratórium iga zolása alapján a felelős műszaki vezető építési napló bejegyzése, d) a jogszabályi előírásoknak való megfelelőséget igazolására a felelős műszaki vezető építési napló bejegyzése, amennyiben az adott összetételű építményszerkezet tűzvédelmi teljesítményét a jogszabály vagy a tűzvédelmi műszaki irányelv meghatározza, e) jogszabályban meghatározott esetben az ott meghatározott szakértő nyilatkozata. az e törvény 47. § (2) bekezdés 26. pontja alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatá rozott esetben a tűzvédelmi szakértő vagy a tűzvédelmi tervező nyilatkozata.” Indoka: Az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. március 9-ei 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárólag azokra a termékeknek a forgalmazására terjed ki, amelyekre van harmonizált szabvány vagy európai műszaki értékelés. A nem harmonizált termékekre – amelyekre nincs szabvány – az EU rendelet hatálya nem terjed ki. Az építési termékek forgalmazására vonatkozik még a kölcsönös elismerés elve, ami szerint, ha egy EU tagállamban a terméket jogszerűen forgalomba hozták, az Magyarországon is jogszerűen forgalmazható, ha a magyar előírásokkal egyenértékű biztonságot nyújt. Ezt a hatóság vizsgálhatja, de amíg nem bizonyítja, hogy a másik EU tagállam és Magyarország előírásai nem egyenértékűek, a termék jogszerűen forgalmazható. A nem harmonizált termékek egy részének jogszerű forgalmazása így egyértelmű.
Jelenleg Magyarországon nincs előírás azokra a nem harmonizált építési termékekre, amelyeket Magyarországon kívánnak először forgalomba hozni. Az építési termék építménybe történő betervezésének és beépítésének, ennek során a teljesítmény igazolásának részletes szabályairól szóló 275/2013. (VII. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) a betervezésre és beépítésre állapít meg előírásokat, a forgalmazásra azonban nem. A Kr. szerint a termék teljesítményét a beépítésnél kell igazolni a Kr.-ben meghatározott módon (5–7. §). Az építési termékek piacfelügyeleti hatóságai – Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság, BM OKF – az építési termékek forgalmazását ellenőrzik, viszont ha a forgalmazáshoz jogszabály nem írja elő a teljesítménynyilatkozatot, azt a piacfelügyeleti hatóságok nem követelhetik meg, továbbá azt nem lesz kötelező a forgalmazónak a vevők rendelkezésére bocsátani. A termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvényben általános érvényű és rugalmas előírások vannak, melyek nem határozzák meg egyértelműen a nem harmonizált építési termékek forgalmazására vonatkozó szabályokat. A szabályozás az egyedi, hagyományos, természetes, bontott vagy műemléki épületbe beépített építési termékre nem ír elő teljesítménynyilatkozatot, mivel sok esetben nincs gyártó, forgalmazó, illetve a termékek csak a beépítés során, más termékekkel, anyagokkal egybeépítve nyernek az építmény szempontjából értékelhető tulajdonságokat. Ezekben az esetekben elegendő a felelős műszaki vezető nyilatkozatával igazolni a termékek beépítésének megfelelőségét. A felsorolt építési termékek definícióját a Kr. tartalmazza. A Ttv. 13. § (4) a) pontja alapvetően az akkreditált vizsgáló laboratóriumot határozza meg az építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségének igazolására, mely a nyilatkozatra is vonatkozik, ami a korábbi megfogalmazás alapján a gyártóra, forgalmazóra is vonatkozhatott. A Ttv. 13. § (4) b)–d) pontokban az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. Korm. rendelettel összhangban történik az építési naplóbejegyzés feljogosított személyek közül a konkrét személy meghatározása (felelős műszaki vezető). A d) pont kiegészítése az „adott összetételű” kifejezéssel azért indokolt, mivel az OTSZ általánosságban állapít meg tűzvédelmi teljesítményt építményszerkezetekre anélkül, hogy meghatározná azok anyagát, szerkezetét, rétegrendjét. A felelős műszaki vezető nyilatkozata viszont csak azokra az esetekre vonatkozhat, amikor jogszabály pontosan meghatározza az építményszerkezet anyagát, összetételét, rétegrendjét, és az ezek alapján igazolható tűzvédelmi teljesítményt. A Ttv. 13. § (4) e) pontjában a tűzvédelmi szakértőre vonatkozó konkrét hivatkozást az indokolja, hogy kizárólag a tűzvédelmi szakértő nyilatkozhasson adott építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségéről a tevékenységet szabályozó jogszabály alapján.
11 E - T ű z v é d e l e m | 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m
VI. A Ttv. 24/A. §-a a következő i) és j) ponttal egészül ki: „i) meghatározza a tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének részletes szabályait, a hivatásos tűzoltóságok működési területét, a hivatásos tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszközállományát és műszaki megfelelőségük ellenőrzésének rendjét, a hivatásos tűzoltóságok létszámát és azokat a feltételeket, amelyek teljesítése esetén a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület részére az önállóan végezhető tűzoltási, műszaki mentési feladatok végzésére megállapodás köthető, j) jóváhagyja a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesülettel az önálló tűzoltási és műszaki mentési tevékenység tárgyában kötött megállapodást.” VIII. A Ttv. 43. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: „(4) A tűzvédelmi bírság helyszíni bírságként is kiszabható.” Indoka: Az önkéntes jogkövető magatartás ösztönzése érdekében indokolt tűzvédelmi szabály megszegése esetén – figyelemmel a Ket. 94/A. §-ra – a helyszíni bírságolási jogkör megteremtése. IX. A Ttv. 47. § (2) bekezdése az alábbiakkal egészül ki, illetve az alábbi pontok módosulnak: (Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg:) „15. a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány beszerzésére vonatkozó szabályokat, 16. az európai uniós jogi aktusok, nemzeti, harmonizált, vagy európai szabványok által nem vagy nem teljes körűen szabályozott tűzoltó-technikai termék, építési termékek vonatkozásában a tűzvédelmi, biztonságossági követelményeket, 26. a műszaki előírás által meghatározott tűzállósági vagy tűzvédelmi követelménnyel érintett, de a 305/2011/EU rendelet hatálya alá nem tartozó építményszerkezetek esetében a műszaki előírásban meghatározott követelményeknek való megfelelés tűzvédelmi szakértői vagy tűzvédelmi tervezői nyilatkozattal történő igazolhatóságának eseteit és módját. 27. a tűzvédelmi műszaki irányelvek kidolgozásáért felelős bizottság létrehozására, összetételére, feladatkörére és működésére vonatkozó részletes szabályokat.”
A Tűzvédelem szaklapunkban közzétett jogi szakcikkek és az egyes esetekre, kérdésekre adott válaszok Olvasóink tűzvédelmi tájékoztatásában kívánnak segíteni. A kérdésekre adott válaszok a szerzőnk rendelkezésre álló információk alapján kialakított egyéni szakmai véleményét tükrözik. A teljes tényállás ismeretében személyesen nyújtandó jogi tanácsadás eltérő szakmai véleményhez vezethet, ezért az értelmezésbeli különbözőségekért Kiadónk felelősséget nem vállal.
Indoka: A 15. ponthoz: A felhatalmazás hiányában a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány beszerzésére vonatkozó szabályokról szóló 22/2009. (VII. 23.) ÖM rendelet a felhatalmazási szabály visszaállítása nélkül nem lenne módosítható, más jogszabályban nincs felhatalmazás. A 16. ponthoz: Az építési termékekre vonatkozó honosított harmonizált szabványok bizonyos esetekben [például: föld feletti tűzcsapok (MSZ EN 14384:2005)] nemzeti hatáskörbe utalják a termékekre vonatkozó követelmények meghatározását. Előfordulnak továbbá olyan termékek (például beépített vízköddel oltó berendezések, sprinklerszivattyúk), ahol nincs a termékre vonatkozó szabvány, vagy már évek óta előkészítés alatt áll, és kiadásának időpontja ismeretlen. Mivel a tűzoltó-technikai termékekre már jelenleg is létezik felhatalmazás, elegendő ezt kiegészíteni, így a nem szabályozott építési termékek tűzvédelmi, biztonságossági követelményit rendeletben meg lehet határozni, amit az építési termék beépítéséhez, forgalmazásához szükséges teljesítménynyilatkozat, nemzeti műszaki értékelés kiadása során figyelembe kell venni. A módosítás célja, hogy a nem szabályozott építési termékek bevizsgálása, forgalmazása, beépítése elősegítése érdekében meg lehessen határozni a termékekre vonatkozó alapvető tűzvédelmi, biztonságossági követelményeket, és érvényesíteni lehessen a magyarországi elvárásokat. A 26. ponthoz: Azért, hogy az építmények tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségéről tűzvédelmi tervező is nyilatkozhasson, szükséges a 13. § kiegészítése, és a felhatalmazó rendelkezés tűzvédelmi tervezőkkel való kiegészítése. A 27. ponthoz: A 47.§ (2) bekezdés 27. pontja a jelenleg előkészítés alatt álló, új országos tűzvédelmi szabályzathoz, és az ahhoz kapcsolódó tűzvédelmi műszaki irányelvek megalkotásához és kiadásához, továbbá a tűzvédelmi követelmények igazolására használható számítógépes szimulációs programok elbírálásához és jóváhagyásához teremti meg a szükséges jogszabályi alapot. E-Tűzvédelem V. évfolyam, tizenkettedik szám, 2013. december Kiadja a Fórum Média Kiadó Kft. 1139 Budapest, Váci út 91. Tel.: 273-2090 Fax: 468-2917 Felelős kiadó: Győrfi Nóra, ügyvezető igazgató Szerkesztő: Petren Ágnes HU ISSN 2061-0610 Előfizethető a kiadónál. Hirdetések felvétele: Tel.: 273-2090 Fax: 468-2917 E-mail:
[email protected] Internet: www.forum-szaklapok.hu www.forum-media.hu Nyomdai kivitelezés: M. C. Direct Kft.
12 2 0 1 3 . d e c e m b e r , V . é v f o l y a m 1 2 . s z á m | E - T ű z v é d e l e m