MASARYKOVA UNIVERZITA V BRNĚ PEDAGOGICKÁ FAKULTA
KATEDRA FYZIKY, CHEMIE A ODBORNÉHO VZDĚLÁVÁNÍ
Problematika obsahu výuky účetnictví a její vyuţití v praxi
Bakalářská práce
Vedoucí práce: Ing. Pavla Stejskalová
Brno 2014
Vypracoval: Marek Spáčal
Bibliografický záznam SPÁČAL, Marek. Problematika obsahu výuky účetnictví a její vyuţití v praxi: bakalářská práce. Brno: Masarykova univerzita, Fakulta pedagogická, Katedra fyziky, chemie a odborného vzdělávání, 2014. xx l., x l. příl. Vedoucí práce Ing. Pavla Stejskalová
Anotace Bakalářská práce se zabývá problematikou obsahu výuky předmětu účetnictví a jejím vyuţitím v praxi, porovnáním teoretických poznatků s konkrétním praktickým pouţitím. Teoretická část bakalářské práce je věnována základním pojmům a nejpodstatnějším informacím a poznatkům, které je důleţité znát v oblasti další práce a studiu v předmětu účetnictví se zmínkou nejvhodnějších metod a forem výuky předmětu účetnictví. V praktické části se zabývám metodou rozhovoru a dotazníku zjištěním jaký vztah mají studenti k předmětu účetnictví, které téma či oblast obsahu výuky účetnictví jim dělá největší problém. Praktický příklad má pak reálně poukázat na důleţitost předmětu účetnictví v ţivotě a do hlubší míry rozpracovávám nejsloţitější téma v předmětu účetnictví, které vyšlo z předchozího výzkumu formou dotazníku. Abstract The bachelor thesis focuses on teaching accounting, its content and actual use in practice, comparing theoretical knowledge with a specific practical use. The theoretical part of the thesis deals with basic concepts and the most elemental information and knowledge that is essential to know in further work and study in regards to the most appropriate forms and methods of teaching the subject of accounting. In the practical part, I concentrate on the method of interview and questionnaire, along with finding students’ relation with the subject of accounting, what topics or areas of teaching cause them the most significant difficulties. The practical example will highlight the importance of accounting in everyday life as well as the deeper elaboration of the most complicated topic of the subject that emerged from previous research using the form of questionnaire.
Klíčová slova Účetnictví, praxe, výuka, cvičení, pojem, souvislost, legislativa, zásady, doklad, ekonomika, mzda
Keywords Accounting, practice, teaching, excercise, concept, context, legislation, principles, document, economy, salary
Prohlášení: „Prohlašuji, ţe jsem závěrečnou bakalářskou práci vypracoval samostatně, s vyuţitím pouze citovaných literárních pramenů, dalších informací a zdrojů v souladu s Disciplinárním řádem pro studenty Pedagogické fakulty Masarykovy univerzity a se zákonem č. 121/2000 Sb., o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů (autorský zákon), ve znění pozdějších předpisů.“
V Brně dne 18.3.2014
Marek Spáčal
Poděkování: Děkuji Ing. Pavle Stejskalové za ochotu a vstřícnost při poskytování rad a připomínek při zpracování mé bakalářské práce.
Obsah ÚVOD ........................................................................................................................... 8 1.
VÝZNAM A CHARAKTERISTIKA ÚČETNICTVÍ ................................... 10
2. LEGISLATIVA V OBLASTI ÚČETNICTVÍ ............................................... 13 2.1. Základní pojmy v účetnictví: ............................................................................... 13 2.1.1. Předmět účetnictví ............................................................................................ 13 2.1.2. Rozsah vedení účetnictví .................................................................................. 14 2.1.3. Účetní doklady .................................................................................................. 15 2.1.4. Účetní zápisy .................................................................................................... 15 2.1.5. Účetní knihy...................................................................................................... 16 2.1.6. Účtová osnova a účtový rozvrh ........................................................................ 17 2.1.7. Účetní závěrka .................................................................................................. 18 2.1.8. Způsoby oceňování majetku a závazků ............................................................ 19 2.1.9. Inventarizace majetku a závazků ...................................................................... 19 2.1.10. Úschova účetních dokladů .............................................................................. 21 2.2. Základní podmínky účetnictví: ............................................................................ 22 2.3. Účetní zásady ....................................................................................................... 24 3. DIDAKTICKÉ POJETÍ PŘEDMĚTU ÚČETNICTVÍ .................................. 26 3.1. Náhled do didaktiky účetnictví ............................................................................ 26 3.2. Vhodné metody a formy pro výuku účetnictví .................................................... 28 3.3. Fiktivní firma ....................................................................................................... 33 3.4. Didaktická technika a učební pomůcky ............................................................... 34 3.5. Mezipředmětové vztahy....................................................................................... 37 3.6. Vyučovací proces a jeho výchovně – vzdělávací aspekty ................................... 37 4. DOTAZNÍKOVÉ ŠETŘENÍ VZTAHU ŢÁKŮ KE ŠKOLE A VZDĚLÁVÁNÍ .......................................................................................................... 40 5.
CVIČNÝ PŘÍKLAD ....................................................................................... 72
ZÁVĚR ....................................................................................................................... 75 Resumé ....................................................................................................................... 77 Seznam literatury a informačních zdrojů .................................................................... 78 Seznam příloh ............................................................................................................. 80
ÚVOD V současné době prochází společnost různými změnami, se kterými je nutno se vyrovnat. Tyto změny jsou zaznamenány ve všech sférách. Tedy jde o oblasti sociálního a kulturního ţivota, v oblasti politické, ale především v oblasti ekonomické. Základem pro růst ekonomiky je tedy dobrá znalost v širším pojetí, ale také ve vzdělání a kvalifikaci. Vývoj současného školství z pohledu pojetí výchovy a vzdělávání směřuje převáţně do humanistického a demokratického pojetí. Především pojetí cílů i obsahu vyučování, styl výuky, vztah učitele a ţáka, metody a formy výuky jsou důleţitými prvky vnitřní proměny školy, respektive školy a jejich činností. Metody, formy a způsoby organizace výuky se snaţí posílit roli ţáka a jeho osobnost. Stále je tu, snaha o to, aby student jen poslouchal a vstřebával vědomosti a dovednosti a interpretoval daným způsobem, který převzal od svého učitele a ne aby se ptal a zkoumal další moţnosti řešení problémů či diskutoval o smyslu a vyuţití dané problematiky. Jde o uplatnění nového pojetí kurikula, nezaloţené uţ na osvojování si velkého objemů faktů, ale spíše o vytváření poznatkového základu, rozvoje dovedností a osvojování postojů a hodnot. Po absolvování školy často nastává vstup do „tvrdé reality“ a absolvent je postaven před řešení problému, který nelze z nějakého důvodu vyřešit „naučeným“ způsobem, protoţe obsahuje prvek neznámé skutečnosti, který brání to či ono řešit tímto způsobem. Modernizace cílů a obsahu vzdělávání v současné době vede k tomu, ţe vzdělávat se musí všichni, kteří mají co do činění s nějakou ekonomikou. Všech se určitým způsobem dotýká účetnictví v různých podobách. Základním úkolem tedy bylo a je změnit či zlepšit přístup k vyučování účetnictví tak, aby co nejlépe odpovídalo současné době. Vzhledem k tomu, ţe účetnictví podléhá častým změnám, včetně změn nejrůznějších nařízení a vyhlášek, existuje řada metod a forem výuky, které se snaţí na tyto změny reagovat. Jednou z moţných je například kooperativní výchova. 8
V rámci tohoto způsobu výuky by se ţáci měli stát postupně platnými členy skupiny, zkvalitňují se jejich schopnosti a dovednosti. Jde o metodu či směr, který velmi dobrým způsobem napomáhá k získání správných dovedností v oblasti účetnictví, uţ jen proto, ţe účetnictví poskytuje důleţité informace pro řízení a rozhodování. Důleţité pro kooperativní učení je společný úkol, kdy nejde o soutěţivost, ale o společnou snahu docílit či dojít k správnému řešení a vyřešení situace. Nemluvě o tom, ţe kooperace silně ovlivňuje pozici učitele v procesu vyučování. Navíc zkušenosti říkají, ţe ţák, který pochopil látku, ji někdy umí spoluţákům lépe vysvětlit neţ učitel. Výhodou právě této metody kooperativního učení je interakce tváři v tvář. Kaţdý student určitě proţívá více úspěch neţ neúspěch a spojitost úspěchu je s přijímáním odpovědnosti sami za sebe za provedenou práci. K tomuto napomůţe nejen učitel a ţák, ale také vhodná a účinná forma a metoda vyučování, ve které ţáci dovednosti a návyky získají. Není samozřejmě moţné, uţ vzhledem k tomu jak rychle probíhají legislativní a jiné změny v oblasti účetnictví, naučit studenty jakými všemi moţnými způsoby lze řešit nastalé situace a problémy v této oblasti a to i proto, ţe takových moţných situací můţe nastat nepřeberné mnoţství. Cílem této práce je poukázat na skutečnost, že předmět účetnictví je pro praxi velmi důležitý a poznatky a znalosti z oblasti účetnictví určitě v budoucím životě použijí. Myslím si, ţe je velmi důleţité ukázat důleţitost a význam účetnictví a potaţmo předmětu účetnictví ve škole jako takového, protoţe je účetnictví důleţitou a zásadní sloţkou ekonomického vzdělání kaţdého člověka. I kdyţ je ekonomické vzdělání v dnešní době velice potřebné, protoţe ekonomika nás ve svých podobách obklopuje všude, je v postavení předmětů vzdělání povaţována za trochu podřadnější, aspoň z mého subjektivního pohledu. Vzhledem k tomu, ţe se účetnictvím a vším okolo zabývám jiţ řadu let, mě trochu mrzí, ţe v podstatě neexistuje nějaký učební nebo maturitní obor na práci v oblasti účetnictví i kdyţ v podstatě v kaţdé společnosti a potaţmo jakékoli formě podnikání je potřeba účetnictví jednoznačná. V mé práci se proto pokusím jednoduchými příklady poukázat, jak lze znalosti z oblasti účetnictví pouţít v praxi a ukázat tak, ţe nás účetnictví obklopuje téměř všude. 9
1. VÝZNAM A CHARAKTERISTIKA ÚČETNICTVÍ Samostatná náplň pojmu „účetnictví“ je velmi široká, snad právě proto existuje ve světě více akceptovaných i neakceptovaných definic. Uveďme si kromě té, která je vymezena zákonem v České republice i několik jiných definic účetnictví uznávaných několika významnými světovými institucemi:
„Účetnictví je servisní činností. Jeho funkcí je zajišťovat o ekonomické entitě kvantitativní informace primárně finanční povahy, které jsou užitečné pro rozhodování v oblasti ekonomiky“1 „Je vědou o sběru, záznamu, klasifikaci, sumarizaci a interpretaci finančních (a jim podobných) dat takovým způsobem, aby mohla být činěna podnikatelská rozhodnutí. Je jazykem podnikatelské komunikace“2 „Účetnictví se zabývá kvantifikací ekonomických jevů v peněžním vyjádření s cílem shromažďovat, zaznamenávat, oceňovat a sdělovat výsledky minulých událostí a napomoci rozhodování“.3
„Účetnictví je zachycení hospodaření firmy, neboli zobrazení ekonomické reality v peněžních jednotkách“4
Všechny uvedené definice mají jedno společné: zdůrazňují spojení účetnictví s rozhodovacími procesy. Účetnictví má být nápomocno nejen manaţerům firmy, ale řadě dalších zájemců (existujícím i potenciálním investorům, věřitelům, obchodním partnerům aj.) při jejich rozhodování.
1
American Institute of Certified Public Accountants, Accounting Principles Board, Statement No. 4 §9, říjen 1970 2 Pitt Francis, D.: Accounting Concepts and Methods – Accounting 2. London, Holt, Rinehart & Winston, 1982, s. 345 3 Bull, R.J.: Accounting in Business. London, Btterworths, 1984, s. 6 4 KRÁLOVÁ, Irena. Účetnictví: pro střední a vyšší odborné školy v hotelnictví a cestovním ruchu. 1. vyd. Praha: Fortuna, 2008, 191 s. ISBN 978-80-7373-036-9, s. 9
10
Účetnictví je součástí informačního systému kaţdé účetní jednotky. Podnikatelům podává informace o stavu a pohybu obchodního majetku a závazků, vlastního kapitálu, o nákladech, výnosech a zisku (ztrátě).
Funkce účetnictví 1. Poskytuje informace pro potřeby podnikatele – funkce informační - jsou to informace o průběhu hospodaření podnikatele, zda vydělal, nebo prodělal apod. 2. Můţe slouţit jako důkazní prostředek při vedení sporů - funkce důkazního prostředku - jedná se zejména o vedení sporů při uznávání a ochraně práv vyplývajících ze vztahů mezi věřitelem a dluţníkem nebo např. mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem 3. Poskytuje informace pro rozhodování a řízení podniku – dispoziční funkce - na základě údajů o minulosti nebo současnosti firmy se mohou řídící pracovníci rozhodovat o budoucích investicích, obchodech, rozšíření nebo naopak likvidaci podniku 4. Zjištění informací pro daňové účely Dobře vedené účetnictví je nezbytným předpokladem pro správné stanovení základu daně a tím i daňové povinnosti účetní jednotky 5. Údaje v účetnictví umoţňují kontrolu stavu majetku a hospodaření – funkce kontrolní Tato funkce, je důleţitá hlavně u společností, kde je odděleno výkonné řízení firmy od vlastnictví, pro majitele společností se účetnictví stává důleţitým prostředkem kontroly a ochrany majetku svěřeného do správy profesionálnímu vedení. Další uplatnění kontrolní funkce je např. při inventarizaci majetku společnosti. Jednotlivé funkce účetnictví vyplývají z toho, proč vlastně účetnictví vzniklo a je v nich obsaţen jeho význam. Přesné datum vzniku účetnictví není známo. Účetnictví vzniklo jako nástroj k číselnému
zaznamenávání
hospodářských
11
transakcí.
Zpočátku
slouţilo
k zaznamenávání stavu a pohybu majetku. Nejstarší účetní záznamy se zachovaly ve formě zářezů do dřeva, kostí, keramických nádob či kamene. Nejznámější formou je tzv. vrubovka – dřevěná tyč, na které se zářezem poznamenala pohledávka, seříznutím příslušného počtu zářezů se zaznamenala úhrada pohledávky. Podobně se pouţívaly i provazy, a to prostřednictvím uzlů nebo navlékáním drobných předmětů. Vznik dokonalejších účetních záznamů umoţnil aţ vynález písma. Principy současného účetnictví (dříve „podvojeného účetnictví), které kromě majetku zaznamenává také přírůstek či úbytek celkového kapitálu hospodařícího subjektu, pochází od italských obchodníků, kteří své znalosti získali pravděpodobně z Egypta, Byzance či některého z východních center. Písemně bylo poprvé popsáno v roce 1494 v knize italského mnicha Luca Pacioliho. Lze však předpokládat, ţe se v praxi uţívalo právě v italských městských státech, které byly centrem obchodního dění, asi o dvě století dříve. Vzniklo z praktické potřeby obchodníků a řemeslníků, kteří potřebovali mít k dispozici hospodářské informace k tomu, aby svou činnost mohli provozovat.
12
2. LEGISLATIVA V OBLASTI ÚČETNICTVÍ Účetnictví je upravováno soustavou předpisů na úrovni zákonů a norem. Nejdůleţitější právní normou v oblasti účetnictví je zákon o účetnictví č. 563/1991 Sb., platný v aktuálním znění. Zákon stanovuje okruh podnikatelů, kteří se stávají účetní jednotkou – tedy subjektem s povinností vést účetnictví. Rozlišuje moţnost účetnictví v plném či ve zjednodušeném rozsahu. V zákoně o účetnictví je dále uvedeno, ţe se účtuje v české měně, ţe účetním obdobím je kalendářní rok nebo rok hospodářský a další pojmy a zásady, se kterými je potřeba se seznámit: předmět účetnictví, rozsah vedení účetnictví, účetní doklady, účetní zápisy, účetní knihy, účtová osnova a účtový rozvrh, účetní závěrka, způsoby oceňování majetků a závazků, inventarizace majetku a závazků, úschova účetních písemností.
2.1. Základní pojmy v účetnictví: 2.1.1. Předmět účetnictví
Účetnictví je písemné zaznamenávání informací o hospodářských operacích podniku, a to v peněţních jednotkách. Především jde o zaznamenávání: 1) Stavu a pohybu majetku a závazků Podnikatel musí mít přehled o stavu peněţních prostředků, o tom kolik peněz obdrţí za nesplacené pohledávky a o tom kolik peněz musí zaplatit za nesplacené závazky. 2) Nákladů, výnosů a s tím související zjištění hospodářského výsledku Při jakémkoliv podnikání je potřeba mít přehled o výši prostředků, které jsme do podnikání vloţili a o výsledcích, které jsme z podnikatelské činnosti dosáhly, abychom poznali, zda má smysl provozovat podnikání nebo nikoliv.
13
2.1.2. Rozsah vedení účetnictví
Účetní jednotka vede účetnictví vţdy v plném rozsahu, zákon o účetnictví povoluje vést účetnictví ve zjednodušeném rozsahu a to těmto účetním jednotkám: -
občanská sdruţení, jejich organizační jednotky, které mají právní subjektivitu
-
církve a náboţenské společnosti nebo církevní instituce, které jsou právnickou osobou evidovanou podle zákona upravujícího postavení církví a náboţenských společností
-
obecně prospěšné společnosti
-
honební společenstva
-
nadační fondy a společenství vlastníků jednotek
-
bytová druţstva, která nemají povinnost mít účetní závěrku ověřenou auditorem a druţstva, která jsou zaloţena výhradně za účelem zajišťování hospodářských, sociálních anebo jiných potřeb svých členů
-
příspěvkové organizace, které nejsou konsolidovanou účetní jednotkou podle zákona o účetnictví
Z účetních jednotek podle § 1 odst. 2 písm. d) aţ h) zákona o účetnictví mohou vést účetnictví ve zjednodušeném rozsahu ty, které nemají povinnost mít účetní závěrku ověřenu auditorem, nebo ty, o nichţ to stanoví zvláštní zákon. Při vedení účetnictví ve zjednodušeném rozsahu (§ 13a ZÚ) můţe účetní jednotka pouţívat účtový rozvrh sestavený pouze na úrovni účtových skupin a v jedné knize spojit účtování v deníku s účtováním v hlavní knize. Dále v tomto případě účetní jednotka nemusí pouţívat podrozvahové účty. Z toho vyplývá i zjednodušený rozsah účetní závěrky. Taktéţ se nepouţívají některé účetní metody, které by vyjmenované účetní jednotky mohly nepřiměřeně zatěţovat (zejm. účtování o vybraných rezervách, opravných poloţkách, či oceňování reálnou hodnotou). Povinnost vést účetnictví v plném rozsahu má účetní jednotka vţdy, přestane-li splňovat podmínky stanovené pro moţnost vedení účetnictví ve zjednodušeném rozsahu; na vedení účetnictví ve zjednodušeném rozsahu můţe účetní jednotka přejít v případě, ţe splňuje podmínky stanovené v §9 ZÚ odstavci 3 nebo 4 pro vedení účetnictví ve zjednodušeném rozsahu.
14
Změny rozsahu vedení účetnictví lze uskutečnit jen k prvnímu dni účetního období následujícího po účetním období, ve kterém účetní jednotka zjistila uvedené skutečnosti.
2.1.3. Účetní doklady
Účetní doklady prokazují uskutečnění hospodářské operace, rovněţ ji ověřují a zaznamenávají. Informují také o provedení dané operace. Účetní doklad, který má být povaţován za doklad dle zákona o účetnictví, musí obsahovat povinné náleţitosti dané tímto zákonem. Jsou jimi: a) označení účetního dokladu, b) obsah účetního případu a jeho účastníky, c) peněţní částku nebo informaci o ceně za měrnou jednotku a vyjádření mnoţství, d) okamţik vyhotovení účetního dokladu, e) okamţik uskutečnění účetního případu, není-li shodný s datem vyhotovení účetního dokladu f) podpisový záznam osoby odpovědné za účetní případ a podpisový záznam osoby odpovědné za jeho zaúčtování Účetní jednotky jsou povinny vyhotovovat účetní doklady bez zbytečného odkladu po zjištění skutečností, které se jimi zachycují, a to tak aby bylo moţno určit obsah kaţdého jednotlivého účetního případu.
2.1.4. Účetní zápisy
Účetní zápisy jsou účetní záznamy, jejichţ obsah je určen ustanoveními zákona o účetnictví týkajících se účetních knih. Účetní zápisy jsou uspořádány podle dvou hledisek: -
časového, tj. jak postupně vznikaly účetní případy
-
věcného, tj. podle toho, čeho se týkají.
Podle tohoto uspořádání máme pak zápisy časové a zápisy soustavné. Účetní zápis můţe být 15
-
jednoduchý, kdy zápis na straně MD jednoho účtu má souvztaţný zápis na straně D druhého účtu
-
sloţený (sloţitý), kdy zápis účetního dokladu se týká jednoho účtu na straně MD a několika účtů na straně D, nebo opačně, popř. více účtu jak na straně MD tak i na straně D
Správnost účetních zápisů je nutno pravidelně kontrolovat. Kontrola správnosti se uskutečňuje -
z hlediska formálního
-
z hlediska věcného
Formální správnost znamená, ţe se přezkušuje dodrţení zásady podvojnosti zápisů v hlavní knize, atp. Věcná správnost je potvrzena přezkoušením, zda stavy na účtech jsou v souladu se skutečností.
2.1.5. Účetní knihy
Účetními zápisy se zaznamenávají účetní případy v účetních knihách. Účetní jednotky účtují: a) v deníku
–
zde
jsou
účetní
zápisy
uspořádány
z hlediska
časového
(chronologicky) a jímţ prokazují zaúčtování všech účetních případů v účetním období b) v hlavní knize – v níţ jsou účetní zápisy uspořádány z hlediska věcného (systematicky) c) v knihách analytických účtů – zde jsou podrobněji rozvedeny účetní zápisy hlavní knihy d) v knihách podrozvahových účtů – zde se uvádějí účetní zápisy, které se neprovádějí v účetních knihách podle písmen a) a b), účetní jednotka účtuje o účetních případech souvisejících s aktivy a závazky, o nichţ se neúčtuje na rozvahových účtech, ale které významně ovlivňují majetkovou a finanční situaci účetní jednotky. 16
Účetní knihy musí umoţňovat jednoduchou a účelovou úpravu, vhodné třídění a seskupování účetních údajů, soustavnou, účinnou a rychlou kontrolu a v neposlední řadě provádění účetních zápisů rychle a zároveň hospodárně. Hlavní kniha zahrnuje syntetické účty podle účtového rozvrhu, které obsahují minimálně tyto informace: -
zůstatky účtů ke dni, k němuţ se otevírá hlavní kniha,
-
souhrnné obraty strany Má dáti a Dal účtů, alespoň za kalendářní měsíc; vybrané účetní jednotky uvádějí souhrnné obraty denně, nenaplní-li tuto povinnost vybraná účetní jednotka v jiné účetní knize,
-
zůstatky účtů ke dni, ke kterému se sestavuje účetní závěrka. Účetní jednotky nesmějí zřizovat účty mimo účtový rozvrh a účetní knihy.
2.1.6. Účtová osnova a účtový rozvrh
Směrná účtová osnova určuje uspořádání a označení účtových tříd, popřípadě účtových skupin nebo i syntetických účtů pro účtování o stavu a pohybu majetku a jiných aktiv, závazků a jiných pasiv, dále o nákladech a výnosech a o výsledku hospodaření; toto uspořádání musí zajistit sestavení účetní závěrky. Pro vybrané účetní jednotky můţe směrná účtová osnova určit i uspořádání a označení analytických účtů a označení a uspořádání podrozvahových účtů. Na podkladě směrné účtové osnovy podle jsou účetní jednotky povinny sestavit účtový rozvrh, v němţ uvedou účty potřebné k zaúčtování všech účetních případů a k sestavení účetní závěrky v dané účetní jednotce. Účetní jednotky sestavují účtový rozvrh pro kaţdé účetní období. V průběhu účetního období je moţno účtový rozvrh doplňovat. Pokud nedochází k prvnímu dni účetního období ke změně účtového rozvrhu platného v předcházejícím účetním období, postupuje účetní jednotka podle tohoto rozvrhu i v následujícím účetním období. Podobu účtové osnovy stanoví vyhláška č. 500/2002 Sb.
17
2.1.7. Účetní závěrka
Účetní závěrka představuje soubor finančních výkazů, které účetní jednotka sestavuje za účetní období k rozvahovému dni (tj. k poslednímu dni účetního období). Tyto finanční výkazy vypovídají o hospodaření společnosti za dané období, poskytují informace o finanční pozici účetní jednotky, které jsou uţitečné širokému okruhu uţivatelů při tvorbě ekonomických rozhodnutí. Účetní závěrka je nedílný celek a tvoří ji: a) rozvaha (bilance), b) výkaz zisku a ztráty, c) příloha, která vysvětluje a doplňuje informace obsaţené v částech uvedených pod písmeny a) a b), zejména naplněním § 7 odst. 3 aţ 5 a § 19 odst. 5 zákona o účetnictví; příloha obsahuje téţ informace o výši splatných závazků pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, o výši splatných závazků veřejného zdravotního pojištění a o výši evidovaných daňových nedoplatků u místně příslušných finančních orgánů. Účetní závěrka můţe zahrnovat i přehled o peněţních tocích nebo přehled o změnách vlastního kapitálu. Vybrané účetní jednotky sestavují přehled o peněţních tocích a o změnách vlastního kapitálu vţdy, pokud k rozvahovému dni a za bezprostředně předcházející účetní období splní obě kritéria uvedená v § 20 odst. 1 písm. a) bodech 1 a 2 zákona o účetnictví. Povinné náleţitosti účetní závěrky jsou uvedeny v § 18 odst. 2 zákona o účetnictví. Účetní jednotky sestavují účetní závěrku v plném nebo zjednodušeném rozsahu. Nestanoví-li zákon o účetnictví jinak, ve zjednodušeném rozsahu mohou sestavit účetní závěrku účetní jednotky, které nejsou povinny mít účetní závěrku ověřenou auditorem s výjimkou akciových společností, které sestavují účetní závěrku v plném rozsahu.
18
2.1.8. Způsoby oceňování majetku a závazků
Účetnictví je vedeno v peněţních jednotkách české měny, z toho důvodu je zřejmé, ţe majetek a závazky se pro účely účetnictví musí ocenit. Účetní systém v ČR je v principu zaloţen na historických cenách. Historická cena představuje v současné době základní způsob oceňování majetku. Znamená, ţe majetek je oceněn v peněţních částkách, které byly na jeho získání vynaloţeny v době pořízení. Ocenění je průkazně a jednoznačně doloţené účetním dokladem. Tato objektivní měřitelnost je velkou předností tohoto oceňování, má však i svá omezení. Vyjadřuje trţní podmínky v době, kdy byl příslušný majetek pořízen, takţe pokud dochází ke změnám cen, zejména u majetku dlouhodobé povahy, potom jsou informace zkreslené. V inflačním prostředí představuje oceňování na základě historické ceny odklon od reality, lépe by vyhovovala trţní cena. Ale i tento způsob působí problémy, neboť přiřazení trţní ceny k majetku je v některých případech zaloţeno na odhadech, a tudíţ ani tento způsob oceňování nemusí být ve svém důsledku objektivní. Zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů v § 24 vymezuje dva základní momenty při ocenění majetku a závazků: 1.
Ocenění k okamţiku uskutečnění účetního případu
2.
Ocenění k okamţiku sestavení účetní závěrky
Ocenění majetku a závazků včetně principů a pravidel oceňování je upraveno zákonem o účetnictví v § 24 aţ §28.
2.1.9. Inventarizace majetku a závazků
Cílem účetnictví je podávat kvalitní všestranně správné informace o stavu majetku a závazků a o průběhu hospodářské činnosti. Významné postavení při zajištění kvality a správnosti informací poskytovaných účetnictvím zaujímá kontrolní systém účetnictví, který zahrnuje jednak prvky kontroly formální správnosti účetních zápisů (kontrolní soupisky, kontrolní vazby, předvaha) a jednak kontrolu věcné správnosti účetnictví. Nástrojem kontroly věcné správnosti účetnictví je inventarizace majetku a závazků.
19
Ze zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů jednoznačně vyplývá poţadavek, aby účetní jednotka vedla účetnictví úplně, průkazným způsobem a správně tak, aby věrně zobrazovalo skutečnosti, které jsou jeho předmětem. Průkaznost účetnictví je zaloţena na prokázání uskutečněných hospodářských operací (účetních případů) účetními doklady a také na faktickém ověření a prokázání skutečného stavu majetku a závazků prostřednictvím inventarizace. Posláním inventarizace majetku a závazků není pouhé ověření stavu majetku a závazků, ale při inventarizaci je nutné rovněţ respektovat zásadu opatrnosti (rozumný odhad jevů s přihlédnutím k rizikům a moţným ztrátám), která vyplývá z § 26 ZU. Znamená to, ţe ocenění majetku nesmí být nadhodnoceno a ocenění závazků nesmí být podhodnoceno. Pokud skutečné ocenění majetku a závazků neodpovídá výše zmiňované zásadě, je třeba uvedenou situaci v rámci inventarizace rovněţ řešit (tvorba opravných poloţek k majetku). Inventarizaci však není moţno brát pouze jako prostředek pro uplatnění účetních zásad, ale má rovněţ další funkce, kterými jsou ochrana majetku, odpovědnost za majetek. Přesto, ţe povinnost provádět inventarizaci přímo vyplývá ze ZU, zákon přesně pojem inventarizace nevymezuje. Na základě funkce, kterou v rámci systému účetnictví plní, lze inventarizaci vymezit jako proces, jehoţ výsledkem je uvedení stavu majetku a závazků zachycených v účetnictví do souladu se skutečností (věrné zobrazení). Uvedený proces lze rozdělit na několik etap: zjištění skutečného stavu majetku a závazků, v případě hmotného majetku prostřednictvím fyzické inventury (počítání, měření, váţení), v případě nehmotného majetku a závazků prostřednictvím dokladové inventury (je nutno rozlišovat mezi pojmy inventarizace a inventura. Inventura je součástí inventarizace a zahrnuje pouze jednu etapu - zjištění skutečného stavu), vytvoření seznamů skutečně zjištěného majetku a závazků (inventurní soupisy), porovnání skutečných stavů majetku a závazků se stavy účetními a vyčíslení inventarizačních rozdílů (technologických úbytků, mank nebo přebytků), vypořádání inventarizačních rozdílů včetně účetních zápisů, které uvádějí do souladu účetní stav se stavem skutečným,
20
porovnání ocenění majetku a závazků v účetnictví s aktuální trţní cenou; v případě, ţe trţní ocenění majetku je niţší, je potřeba aplikovat zásadu opatrnosti (v případě, ţe pokles cen je povaţován za dočasný - tvorba opravných poloţek).
2.1.10. Úschova účetních dokladů
Uchovávání účetních záznamů je upraveno v § 31 zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, v platném znění. Je ale potřeba zdůraznit, ţe tyto lhůty jsou upraveny pouze pro účely vedení účetnictví, pokud mají účetní záznamy také jiný význam, lhůty mohou být odlišné, zpravidla i delší. Konkrétně se můţe jednat např. o mzdové účely, uchovávání dokladů pro daňové účely, pro účely reklamací a případných soudních sporů atd. Pro účely vedení účetnictví jsou účetní jednotky povinny uschovávat: účetní závěrku a výroční zprávu po dobu 10 let počínajících koncem účetního období, kterého se týkají, účetní doklady, účetní knihy, odpisové plány, inventurní soupisy, účtový rozvrh, přehledy po dobu 5 let počínajících koncem účetního období, kterého se týkají, účetní záznamy, kterými účetní jednotky dokládají formu vedení účetnictví, po dobu 5 let počínajících koncem účetního období, kterého se týkají; forma vedení účetnictví můţe být v souladu s § 33 ZÚ buď písemná, nebo technická nebo smíšená.
Uchovávání pro účely pojistného Další speciální lhůta pro uschovávání účetních dokladů je stanovena pro oblast sociálního pojištění. Jak vyplývá z § 22c zákona č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, v platném znění, účetní záznamy o údajích potřebných pro stanovení a odvod pojistného jsou plátci pojistného povinni uschovávat po dobu 10 kalendářních roků následujících po roce, kterého se týkají.
21
Zvláštní lhůty obsahuje také oblast důchodového pojištění. Tyto lhůty obsahuje § 35a zákona č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, v platném znění. Stejnopisy evidenčních listů je zaměstnavatel povinen uchovávat po dobu 3 kalendářních roků následujících po roce, kterého se týkají. Evidenci údajů, která je vedena v souladu s § 37 odst. 1 uvedeného zákona, je zaměstnavatel povinen uchovávat po dobu 10 kalendářních roků po roce, kterého se týkají, pokud se tato evidence týká poţivatele starobního nebo invalidního důchodu. Nejdelší z těchto lhůt se týká mzdových listů nebo účetních záznamů o údajích potřebných pro účely důchodového pojištění, a to po dobu 30 kalendářních roků následujících po roce, kterého se týkají, a jde-li o mzdové listy nebo účetní záznamy o údajích potřebných pro účely důchodového pojištění vedené pro poţivatele starobního důchodu, po dobu 10 kalendářních roků následujících po roce, kterého se týkají. Obecně je moţné konstatovat, ţe lhůty pro oblast důchodového pojištění z hlediska uchovávání příslušných dokladů nejdelší, a to ze zcela objektivních důvodů. Pro oblast nemocenského pojištění je pro úschovu souvisejících dokladů stanovena lhůta 10 kalendářních roků následujících po roce, kterého se týkají. Za záznamy o těchto skutečnostech se vţdy povaţují doklady o druhu, vzniku a skončení pracovního vztahu a záznamy o evidenci docházky do práce, včetně doby pracovního volna bez náhrady příjmu.
2.2. Základní podmínky účetnictví:
Velmi zásadní je znalost poţadavků vyplývajících ze zákona o účetnictví, které musí účetnictví splňovat, musí být: a) správné - nesmí odporovat zákonům a ostatním právním předpisům, které s jeho vedením souvisí
22
b) úplné - v účetních knihách je nutno za dané účetní období zaúčtovat veškeré účetní případy, které do něj patří c) průkazné - účetní případy musí být podloţeny účetními doklady d) srozumitelné a trvanlivé Za nejvyšší zásadu se povaţuje stanovení povinnosti vést účetnictví tak, aby účetní výkazy sestavené na jeho základě podávaly věrný a poctivý obraz předmětu účetnictví a finanční situaci firmy. Některá ustanovení zákona o účetnictví jsou dále rozpracována do vyhlášek ministerstva financí. Podnikatelských subjektů se týká hlavně vyhláška č. 500/2002 Sb. Stanoví se v ní rozsah a obsah účetní závěrky, směrná účtová osnova, účetní metody apod. Zvláštní vyhlášky jsou vydávány pro účetní jednotky, kterými jsou např. banky, pojišťovny, neziskové organizace, příspěvkové organizace atd. Důleţitou normou, kterou také vydává ministerstvo financí, jsou České účetní standardy, jejichţ obsahem je popis účetních metod či postupy účtování. Podnikatelům slouţí jako kuchařka, podle které mohou účtovat. Kromě českých účetních standardů existují i mezinárodní účetní standardy. Důvodem jejich existence je probíhající proces globalizace a harmonizace, protoţe je nutné, aby byla zajištěna jednotnost a srovnatelnost v různých oblastech ekonomického dění na mezinárodní úrovni, účetnictví nevyjímaje. Nelze zapomenout ani na zákony a další právní normy, které sice neupravují účetnictví jako takové, ale souvisí s ním: -
obchodní zákoník (od 1. 1. 2014 zákon o obchodních korporacích)
-
zákon o daních z příjmů
-
zákon o dani z přidané hodnoty
-
zákon o sociálním zabezpečení či zdravotním a nemocenském pojištění
-
zákon o ochraně osobních údajů
-
ostatní daňové zákony a normy související s podnikatelskou činností
23
Kromě právních norem, které vymezují řadu účetních pojmů a rámců, si sama účetní jednotka musí vypracovat vlastní vnitřní účetní předpisy. Sestavují se pro oblasti, kde existuje moţnost volby určitého postupu nebo metody, nesmí se přitom dostat do rozporu se zákonem o účetnictví ani ostatními právními předpisy. Mezi vnitřní předpisy patří např.: -
směrnice o stanovení hodnotové hranice dlouhodobého majetku
-
odpisový plán
-
způsob účtování zásob
-
způsob oceňování zásob na skladě
-
inventarizační činnost
-
tvorba a uţití rezerv a opravných poloţek
-
časové rozlišení a dohadné účty
-
podpisové vzory
-
účtový rozvrh
-
další předpisy dle konkrétních potřeb společnosti
Veškerá činnost v oblasti účetnictví vychází z výše uvedených právních norem. Nejdůleţitější je si uvědomit a pochopit všeobecné účetní zásady. Účetních zásad je třeba se drţet při kaţdé činnosti v účetnictví, ať jiţ hledáme zákonný podklad v zákonu o účetnictví nebo v ostatních daňových zákonech.
2.3. Účetní zásady
Všeobecné (obecně uznávané) účetní zásady jsou souborem určitých pravidel a principů, které účetní jednotky při vedení účetnictví a sestavování účetních výkazů musí dodrţovat: 1)
zásada účetní jednotky - vymezuje relativně uzavřený ekonomický celek, za který je účetnictví vedeno, a účetní výkazy se sestavují.
2)
zásada neomezeného trvání účetní jednotky - předpokládá, ţe účetní jednotka bude pokračovat ve své činnosti a ţe nemá v úmyslu ani za povinnost přistoupit ke své likvidaci či podstatně omezit rozsah činnosti 24
3)
zásada opatrnosti - souvisí s oceněním firmy v rámci účetní závěrky. Je nutné, aby podnik nebyl nadhodnocen či naopak podhodnocen. Do aktuální hodnoty firmy by se měla promítnout všechna předvídatelná rizika i moţné ztráty, týkající se majetku či závazků,
4)
zásada objektivity účetnictví - poţadavek vyplývá ze zákona o účetnictví, kde je stanoveno, ţe účetnictví musí být věrným a poctivým zobrazením ekonomické reality. Přitom za objektivně zjištěné operace povaţujeme ty, které jsou podloţeny účetními doklady, ověřeny inventurou apod.,
5)
zásada zjišťování výsledku hospodaření v pravidelných intervalech - pravidelné zjišťování výsledků hospodářské činnosti kaţdé firmy v oblasti provozu je nutné pro hodnocení její efektivnosti i pro řízení. Proto se v určitých intervalech zjišťuje a vykazuje výsledek hospodaření a finanční situace. Je stanoveno období, za které se účetní případy zaznamenávají a se kterým časově i věcně souvisejí – z toho důvodu je nutné zejména náklady a výnosy tzv. časově rozlišovat,
6)
oceňování v historických cenách - majetkové sloţky se oceňují v ceně, která platila v okamţiku jejich pořízení. Ta odpovídá podmínkám v době pořízení a jedná se např. o pořizovací cenu, vlastní náklady, reprodukční pořizovací cenu či jmenovitou hodnotu.
25
3. DIDAKTICKÉ POJETÍ PŘEDMĚTU ÚČETNICTVÍ
3.1. Náhled do didaktiky účetnictví
Předmětem didaktiky je výuka, je to organizovaný proces v určitém prostoru a čase v rámci školských institucí, se systematicky vymezeným učivem a ve vzájemné interakci učitele a ţáka (ţáků) směřující k dosaţení stanovených výukových cílů. Didaktika rozvíjí osobnost ţáka celostně, tedy jak v oblasti kognitivní, týkající se především poznávacích procesů, intelektuálních schopností a dovedností, ale také v oblasti afektivní (formování postojů, volního jednání, citů, ovlivňování sklonů i zájmů apod.) a v psychomotorické (vytváření pohybových dovedností, rozvoj motorických schopností za účasti ostatních psychických procesů). Účetnictví jako samostatný předmět se vyučuje převáţně na školách typu obchodní akademie, střední odborná škola obchodní apod. Jak je jiţ zřejmé z názvů škol probíhá výuka účetnictví ve větším rozsahu hlavně na školách související s určitou obchodní činností, která je stejně jako účetnictví úzce spjata s ekonomikou. I zde je tedy vidět důleţitost a význam účetnictví jako součást ekonomického vzdělání. Pojetí a obsah předmětu účetnictví se odvíjí od daného vzdělávacího oboru a programu určité školy a vychází z rámcových vzdělávacích programů vydávaných ministerstvem školství, mládeţe a tělovýchovy. Obsah a hloubka je tedy na kaţdé škole rozdílná, podle zpracovaného ŠVP, ale musí být zachován základ obsahu daný RVP daného předmětu. Cílem předmětu je rozvíjet základní ekonomické myšlení v oblasti účetnictví tak, aby pochopili nutnost vést evidenci podnikatelské činnosti a její principy. Směřování výuky v oblasti účetnictví
- vzdělávání ve vyučovacím předmětu
směřuje:
k rozvíjení schopností ekonomicky myslet
k postupnému
osvojení
vědomostí
a
dovedností
vytvářejících
základ
ekonomického vzdělání
k tomu, aby ţáci dokázali samostatně vyhledávat a zpracovávat ekonomické informace
v součinnosti
s vyuţíváním
technologií 26
informačních
a
komunikačních
k respektování hodnot a postojů ve vztahu k vlastnictví a ţivotnímu prostředí
k dodrţování zákonů, pravidel chování a jednání v souladu s morálními principy
ke kritickému myšlení – ověřování věrohodnosti informací, nenechávají se manipulovat, tvoří si vlastní úsudek a jsou schopni o něm diskutovat s jinými lidmi
Významným úkolem předmětu je naučit ţáky ekonomickému myšlení a racionálnímu chování v osobním i profesním ţivotě. Předmět účetnictví vede ţáky k samostatnému vyhledávání a zpracování aktuálních ekonomických informací. Nedílnou součástí předmětu je vyuţívání základních znalostí právních norem týkajících se účetnictví a uvědomování si následků jejich nedodrţování. Cílem předmětu je vypěstovat v ţácích schopnosti hodnotit číselné údaje získané účetnictvím pro podnikatelské rozhodování a návyk kontrolovat výsledky své práce. Vyučovací předmět Účetnictví je povaţován za jeden ze stěţejních ekonomických předmětů a tvoří osu odborného vzdělávání na školách obchodního typu.
Učivo je zaměřeno především na poznatky dlouhodobější platnosti, aby z něho mohli absolventi vycházet při své činnosti a správně se orientovat v měnících se podmínkách ekonomické praxe. Ţáci mají pochopit nutnost celoţivotního vzdělávání a prohlubování svých znalostí studiem odborné literatury.
Předmět účetnictví pomáhá rozvíjet ekonomické myšlení ţáků číselným zobrazením ekonomických jevů, vztahů a vazeb mezi nimi. Při výuce je třeba zaměřit se zejména na základní a trvalé poznatky umoţňující operativní adaptabilitu ve měnících se ekonomických podmínkách. Ţáci jsou vedeni k samostatnému uvaţování a hodnocení ekonomických jevů. Učí se důsledně kontrolovat výsledky své práce, pracovat pečlivě, přehledně a soustavně. Hlavním cílem předmětu účetnictví je vytvořit schopnost orientovat se v účetní činnosti podnikatelského subjektu. S tím souvisí i pochopení základních účetních operací. 27
Předmět účetnictví by měl být zařazen do bloku předmětů zahrnutého ve finančním řízení, ekonomické prostředí a metodika legislativních změn. Věcný obsah předmětu by měl citlivě reagovat na změny ekonomického prostředí a následně souvisejících legislativních změn. Legislativní změny jsou způsobeny jak vývojem metodiky účetnictví v souvislosti s harmonizací národního účetnictví s evropským účetnictvím, jednak změnami, které vyplývají z novel zákonů, které s danou problematikou úzce souvisí (obchodní zákoník, daňové zákony, zákoník práce, zákon o sociálním zabezpečení atd.).
Účetnictví jako základní informační zdroj pro řízení podniku je významně ovlivněn otevřením národní ekonomiky zahraničním společnostem a členstvím České republiky v Evropské unii. Z toho vyplývá, ţe podniky s cizí kapitálovou účastní, musí zajistit srozumitelné účetní informace, pro tuzemské a pro zahraniční uţivatele. Není neobvyklé, ţe v těchto podnicích je vedeno souběţně účetnictví národní i podle mezinárodních účetních standardů.
3.2. Vhodné metody a formy pro výuku účetnictví
Výuková metoda představuje cílevědomý, promyšlený postup, kterého učitel ve výuce pouţívá za účelem dosaţení stanoveného výukového cíle (Čadílek, Loveček, 2005). Volbu metody v předmětu účetnictví ovlivňují hlavně: Didaktický cíl vyučovací jednotky Konkrétní obsah učiva a doba, která je na jeho osvojení vyčleněna Základními metodami výuky účetnictví jsou vysvětlování, výklad, pozorování, brainstorming a rozhovor pro odvozování postupu účtování a samostatné zpracování praktických příkladů. Při výuce účetnictví by měly být pouţívány takové metody výuky a didaktické prostředky, které nejvíce přiblíţí poznatky a vědomosti k reálné činnosti v oblasti 28
účetnictví. Měly by např. vyuţívat účtovou osnovu, provádět účetní zápisy do účetních knih ať uţ ručně nebo pomocí účetních programů, vyhledávat aktuální informace na internetu nebo v odborných časopisech, pouţívat odbornou literaturu a orientovat se v zákonných normách. Ţáci by měli být schopni zjištěné informace posoudit a vyuţít při samostatném řešení zadaných úkolů a být odpovědni za výsledky své práce. Měly by se učit řešit příklady vycházející z účetní praxe, interpretovat, kriticky posoudit a obhájit si výsledky řešení. Vyučující by měl u ţáků vytvořit přesvědčení, ţe účetnictví má nezastupitelné místo při sběru, třídění a zpracování informací potřebných při řízení podniku.
Neexistuje univerzální metoda pro volbu dané metody. Jednotlivé metody se navzájem prolínají. Záleţí jen na učiteli, aby zvolil tu nejvhodnější. Volbu metod ovlivňují různí činitelé (Čadílek, Loveček, 2005): odborné zaměření školy specifičnost studijního a učebního oboru výchovně vzdělávací cíl vyučovací jednotky věkové a individuální zvláštnosti ţáků ekonomie času zařízení a vybavení školy osobnost učitele (poznatky o výukových metodách, schopnost zvládnout jednotlivé metody a metodické celky, oblíbenost vybraných metod) Při volbě vhodné metody pro výuku je dle mého názoru dobré rozdělit výuku účetnictví na teoretickou a praktickou část, tak jak je v podstatě koncipovaná např. i maturitní zkouška z účetnictví. Je totiţ rozdíl mezi výukou teorie a zpracováním praktických příkladů z účetnictví, tedy i metody jsou různé. Nejvhodnějšími metodami výuky jsou:
Vysvětlování – Vysvětlování je takové zprostředkování a objasňování učiva, předmětů a jevů, které vede k pochopení příčin, souvislostí a podstaty zkoumaného jevu. Vysvětlování proniká
29
k vnitřní podstatě a k hlubším souvislostem a návaznostem učiva. Při něm se učitel soustřeďuje na výklad pojmů, pravidel a zákonů. Je nutný kontakt s ţáky, a zpětná vazba. Přednáška (výklad) – zprostředkovává vědomosti v delším souvislém projevu, logicky učleněném a spojené s rozborem faktů. Na středních školách se uplatní zejména při důleţitých obsáhlejších tématech, kdy je třeba vysvětlit vzájemné souvislosti v přednášeném učivu a poskytnout celkový pohled na řešenou problematiku.
Práce s textem, odbornými publikacemi a zákonnými normami – jak bylo uvedeno v kapitole o právní úpravě účetnictví, vychází veškerá teorie o účetnictví ze zákonných norem a to převáţně ze zákona o účetnictví, je tedy potřebné umět s touto odbornou literaturou pracovat. Vzhledem k tomu, ţe právní normy jsou psány tzv. jazykem právníků je potřeba se v zákonech umět nejen orientovat, ale svým způsobem umět i zákony číst a interpretovat je „lidovou řečí“, tak aby došlo k lepšímu respektive správnému a úplnému pochopení dané problematiky popisované v zákoně. Ţák by měl být schopen vyhledat v zákoně a ostatních odborných publikacích hlavní myšlenky, které vyjadřují podstatu problému.
Rozhovor (popř. heuristický rozhovor) – je důleţitý hlavně pro zaktivnění ţáků, zapojení jich do vlastního dění. Rozhovor je vhodné dle mého názoru spojit s výkladem a rozborem odborných publikací nebo při řešení problému či úkolu zadaného učitelem. Ţáci vyjadřují svůj názor a to jak „čtou“ výklad zákona nebo jakým způsobem by řešili daný úkol. Rozhovor je vhodný pro lepší fixaci znalostí a poznatků, které by jiţ ţáci na základě výše uvedených metod měli znát. Na metodu rozhovoru je potřeba se dobře připravit. Je třeba klást ţákům krátké a přesné otázky v logické posloupnosti. Ţák by měl odpovídat celou větou a odpovědi by měly být zdůvodněné, přesné a jasné a měly by být výsledkem samostatného logického myšlení.
30
Pozorování je záměrné, účelné a cílevědomé vnímání konkrétních věcí nebo jevů ţáky za účelem fixace vědomostí a dovedností, které si pozorováním osvojují. Pozorování se stává metodou ve chvíli, kdy je cílevědomě a promyšleně řízeno učitelem a uvědoměle prováděno ţáky při smyslovém poznávání skutečnosti. Musí být plánovité a systematické.
Instruktáţ spočívá v názorném předvedení praktické činnosti ţákům učitelem. Při instruktáţi je vyţadována od ţáků vysoká pozornost a koncentrace. Instruktáţ by měla být obsahově přiměřená vyspělosti ţáků a neměla by přesahovat více neţ 30 minut. Instruktáţ lze i v účetnictví rozdělit na úvodní, průběţnou a závěrečnou, zejména při praktickém procvičování účetních příkladů.
Cvičení je vhodné zařadit zpravidla po provedené instruktáţi. Jde o časově rozvrţené opakování jednotlivých úkonů a operací. Hlavním cílem je osvojení si dovedností a návyků a zvyšování výkonů. Vlastní ovládnutí dovedností začíná teprve v okamţiku, kdy ţák sám umí ovládnout všechny operace či kroky, které učitel vysvětlil, ukázal a naučil. Pro zdárné naplnění cvičení je třeba je třeba splnit hlavní poţadavky a to cílevědomost, promyšlenost a účelnost cvičení, systematičnost a správné vyuţití času.
Brainstorming - hodně často se u této metody pouţívá vyjádření „bouře mozků“ nebo také „burza nápadů“. Hlavním cílem je vyprodukovat co nejvíce nápadů od ţáků a potom hromadně posoudit uţitečnost, či najít nejvhodnější správné řešení. Je dobré vytvořit více skupin, které tvoří základ této metody, doba trvání cca půl aţ tři čtvrtě hodiny. Úvodem, či základním pravidlem je kritika jednotlivého nápadu a ponechání volnosti v produkci jednotlivých nápadů. Vhodné je kaţdý nápad napsat, aby bylo lepší posouzení nejvhodnějšího řešení.
31
Při této metodě je vhodné hned v úvodu seznámit ţáky s pravidly a napsat problém na tabuli, tak aby byl pro všechny dostatečně viditelný. Posléze se nápady hodnotí, vše za přítomnosti vyučujícího. Uplatnění má brainstorming i při výuce odborných předmětů, tedy i výuce účetnictví. U brainstormingu jde především o kvalitu nápadů. Ţádné vyřčené nápady se neklasifikují, ale berou se jako výsledek přemýšlení, i kdyţ zrovna tento nápad nebyl vybrán jako nejvhodnější. Vzhledem k tomu, ţe platí zásada, ţe mluví vţdy jen jeden, dochází často k zapomínání myšlenek a tím i nápadů řešení, ale to uţ je na vyučujícím, aby vhodně podchytil iniciativu a tvořivost všech zúčastněných. Ať uţ zvolíme jakoukoliv metodu, formu či prostředek pro výuku účetnictví je velmi důleţité dbát na dodrţování základních didaktických zásad: Zásada uvědomělosti a aktivity Snahou učitele je získat ţáka pro učení. Ţák by měl přijmout cíl výuky za svůj a vyvíjet takovou aktivitu a iniciativu. Je to nesnadný úkol, působí zde řada negativních faktorů. Zásada vědeckosti Vypořádání se během své pedagogické praxe s novými vědeckými poznatky, zákony a předpisy Zásada spojení teorie s praxí Jde o zásadu, kdy učitel musí přesvědčit ţáky, ţe probírané učivo vyuţijí dále a to nejen v běţném ţivotě, ale i v dalším studiu. Zásada přiměřenosti U této zásady je nutné mít na mysli nejen věk ţáků, kterým se učivo předkládá, ale také mnoţství studijního materiálu. Ţáci mají učivo pochopit a ne být zahlceni velkým mnoţstvím nového učiva. Zásada názornosti Zde je moţné říci, ţe tato zásada hodně souvisí s didaktickými pomůckami, které se při vyučování pouţívají. Názor můţe být podle smyslů například hmatový, zrakový, 32
sluchový. Zásada zpětné vazby Touto zásadou učitel získá informace o postupu ţáka k vytčenému cíli, ale také jaká je kvalita výuky a její výsledky.
3.3. Fiktivní firma
Jedním z nástrojů pro lepší pochopení učiva, pro rozvoj kompetencí ţáků v oblasti podnikání je moţnost zařazení předmětu Fiktivní firma, coţ můţe kaţdá střední škola provést na základě školního vzdělávacího programu. Jde o zaloţení fiktivní firmy, kterou zaloţí ţáci pod dohledem vyučujícího a napojí se, či vytvoří spolupráci s Centrem fiktivních firem, které činnost koordinuje. Práce ve fiktivní firmě sjednocuje vědomosti ţáků z různých ekonomických předmětů a hlavním úkolem je aplikace v praxi. Mezi hlavní cíle vyučování v tomto předmětu je naučit ţáky jak si zaloţit firmu, vést jednotlivé agendy, které s činností firmy mají co společného. Ve fiktivní firmě nejsou pouţívány reálné peníze, ale fiktivní. Všechny ostatní operace jsou však totoţné s vedením reálné firmy. Ţáci jsou vychováváni rovněţ k zodpovědnosti, protoţe návaznost prací v této firmě je obdobná jako v reálném ţivotě, tedy chyba jednoho se projeví potom u všech, coţ rozhodně není hlavním záměrem kaţdé firmy, tedy ani této fiktivní. Velký význam má fiktivní firma i po stránce komunikace a to především v oblastech obchodní korespondence, telekomunikace a v neposlední řadě i dialogy se zákazníky. Pro výuku účetnictví má i tento způsob vedení výuky svůj velký význam, vzhledem k tomu, ţe kaţdý firma určité účetnictví vede. Jde o bliţší propojení s praxí, neţ jen klasický výklad a pro ţáky je tato forma mnohem zajímavější neţ jen v některých případech nezáţivná teorie.
33
Ve fiktivní firmě se ţáci seznamují a prakticky prochází všemi podnikovými činnostmi jako např. nákup, prodej, reklama, písemný a telefonický hospodářský styk, fakturace atd. Ze všech těchto činnosti vycházejí určité doklady a výstupy, které je samozřejmě nutné mít vedené v účetnictví podniku. Cílem výuky ve fiktivní firmě je trénovat iniciativu a kreativitu, práci v týmu, přijímání odpovědnosti a zlepšovat nejen své „měkké“, ale také právě nabyté odborné dovednosti. To všechno jsou velmi důleţité vlastnosti a dovednosti potřebné pro praktické pouţití znalostí v předmětu účetnictví. Velmi důleţité je také to, ţe ţáci musejí spolupracovat s fiktivními finančními úřady, zdravotními pojišťovnami, se správou sociálního zabezpečení a mnoha dalšími institucemi. Komunikace s výše uvedenými institucemi rozvíjí velmi významně schopnost pochopení různých oblastí týkajících se účetnictví.
3.4. Didaktická technika a učební pomůcky
Učební pomůcky a didaktická technika tvoří určitý soubor materiálních prostředků určených k výuce, která slouţí jako doplňující prostředek k tomu, aby byly splněny stanovené cíle.
Zejména v účetnictví platí skutečnost, ţe člověk získává 80% informací zrakem, 12% sluchem. Názornost ve výuce odborných předmětů zvyšuje zájem ţáků o odbornou výuku, napomáhá k rozvoji pozornosti a zvyšuje jejich aktivitu a pomáhá k trvalejšímu osvojení učiva.
Role didaktických prostředků ve výuce je velmi často učiteli chápána pouze z hlediska pomůcek a v horším případě záporně, ţe učitele při vyučování obtěţují. Význam je přesně opačný, protoţe prostředky a pomůcky naopak mají učiteli zjednodušit práci.
34
Didaktická technika a pomůcky však mají mnohem větší význam, neţ jen v demonstrativní. Předpokladem pro kvalitní a úspěšně vedenou výuku je znalost učitele co do moţných nástrojů a pomůcek. V současné době si uţ ani nelze představit učitele, který se spoléhá jen sám a sebe a to u verbální i neverbální komunikace. Vyučování je hodně sloţitý a provázaný proces, který se stále vyvíjí a zdokonaluje a společně s tím dochází ke zdokonalování a vylepšování didaktických prostředků. Hlavním cílem těchto prostředků je zjednodušování a zefektivnění vyučovacího procesu, a protoţe součástí tohoto procesu jsou i ţáci, tak i jim tyto pomůcky napomáhají se lépe orientovat, vyzkoušet si to či ono a podobně.
Didaktické prostředky můţeme rozdělit na didaktické prostředky materiální a nemateriální povahy. Materiální prostředky se vztahují obecně na to, co můţe učitel uchopit, ukázat a nemateriální povahy to jsou prostředky, kam řadíme např. znalosti, metody a organizační formy výuky. Učební pomůcky však hrají také další roli ve vyučovacím procesu. Mezi ně řadíme roli informativní, formativní, instrumentální, motivační, systematickou a podporují také samostudium.
V odborném předmětu účetnictví lze vyuţít různou didaktickou techniku. Nejznámější jsou zobrazovací plochy, auditivní a projekční technika, ale i výpočetní technika a multimediální technika. V poslední době ne nejvíce vyuţíváno počítačů, notebooků, tabletů, chytrých telefonů a podobně. Vše je samozřejmě odvislé od moţností školy, zejména podle mnoţství finančních prostředků, které lze na nákup těchto pomůcek uvolnit.
V současné době jsou nejvíce pouţívány magnetické tabule, zpětné projektory, obojí má jednoduchou obsluhu, čitelnost i při denním světle.
Největší význam pro práci v účetnictví v současné době mají především počítače. Ty se uplatňují i v praxi a snad neexistuje firma, kde by na účetnictví nebyl počítač. Zakoupené různé programy pro účtování jsou vhodnou pomůckou i ve školách. 35
Ve spojení s počítačem se dnes hodně pouţívají interaktivní tabule. Ty představují spojení obou zařízení. Tyto tabule mají široké spektrum vyuţití, kde základem je velká zobrazovací plocha, která je schopna promítnout prakticky jakýkoli obraz z počítače a tím přiblíţit vše celé třídě. Vyuţívá se dotykového elektronického pera na pracovní ploše. Jde o revoluční technologii, ta posouvá vyuţití informačních zdrojů a výukového softwaru. Výhodou je dotýkání se ikon a přesouvání jich, coţ při vyučování účetnictví má značný význam. Interaktivní tabule rozhodně nemá za cíl vytlačit z učebních pomůcek například učebnice, ale naopak vhodným způsobem doplňuje právě práci s učebnicí, zjednodušuje práci ţákům i učiteli. Nesporných kladů a výhod pouţití interaktivních tabule je vyuţíváno převáţně v soukromém sektoru, kde je vyuţívána při firemních poradách, meetinzích, školeních a prezentacích. Do škol se tato pomůcka dostává velmi pomalu a to z důvodu její vysoké pořizovací ceny. Mezi interaktivními tabulemi je třeba rozeznávat jednotlivé typy z důvodů jejich odlišných technologií a způsobu práce s nimi. Např. mezi tzv. Smart boardy a Activ Boardy. 1) Smart Board Smart Board umoţňuje kombinovat výhody běţné popisovatelé tabule a velké dotykové obrazovky. Po připojení datového projektoru se na ploše SMART Boardu zcela reálně zobrazí obrazovka počítače. Pak uţ je moţné počítač ovládat pouhým ukazovátkem, tuţkou nebo prstem. Ale neovládáme pouze počítač, můţeme vyhledávat a zobrazovat informace z Internetu, promítat videozáznam nebo prezentovat přímo z plochy SMART Boardu. Na tento druh tabulí je moţné psát také stíratelnými fixy jako na běţnou bílou tabuli, s tím rozdílem, ţe napsaný text se uloţí přímo do počítače. Takto uloţená data je pak moţné opětovně vyuţít například pro opakování učiva, tvoření zápisků z hodiny a podobně. Ale i tento pomocník má své vady, a tou je poměrně velká citlivost tabule na mechanické poškození, které je zvláště při pouţití ve výuce na školách téměř nevyhnutelné. Moţná i z toho důvodu byla vyvinuta nová varianta určená a vyvinutá speciálně pro podmínky vyuţívání ve školství – tzv. ACTIV Board. 36
2) ACTIV Board Tabule Activ Board mají díky své 100% orientaci na školní prostředí některé vylepšení. Například disponují tvrdým a vysoce odolným melaminovým povrchem, mají odolnost pro psaní běţným fixem, intuitivní ovládání pomocí lišty s nástroji, které umoţňuje operativnější vyuţití ve výuce, rychlou reakční dobu pro psaní na tabuli, software s multilicenční verzí, která umoţňuje domácí přípravu pedagoga. Nevýhodou tohoto systému je ale absence moţnosti ukládat napsané či narýsované objekty a ovládání tabule je moţné pouze pomocí elektrického pera.
3.5. Mezipředmětové vztahy
Pro dobře fungující fiktivní firmu má velký význam i správně fungující vztahy mezi předměty, mluvíme o mezipředmětových vztazích ve výuce odborných předmětů. Mezipředmětové vztahy můţeme chápat z pohledu obsahového, metodického a časového. Je řada ekonomických předmětů, které se na škole vyučují, a význam mezipředmětových vztahů je také v tom, abychom například ve dvou předmětech neučili totéţ. Duplicita zbytečně zabírá čas třeba na úkor tak potřebného praktického procvičování. ŠVP a práce předmětových komisí by měla vhodně skloubit obsah učiva v jednotlivých předmětech. Časová koordinace, posloupnost a návaznost učiva v jednotlivých předmětech je pro daný předmět hodně důleţitá. I toto je jedna z moţností jak zefektivnit vyučování účetnictví a nejen jeho.
3.6. Vyučovací proces a jeho výchovně – vzdělávací aspekty Vyučovací proces je záměrné, cílevědomé, soustavné a racionální řízení aktivit ţáků, které směřuje k dosaţení stanovených výchovně – vzdělávacích cílů. Vede k osvojení soustavy vědomostí a dovedností, k rozvoji duševních a tělesných schopností a k utváření osobnosti ţáka pomocí procesu předávání vědomostí a dovedností, vzájemné interakce mezi učitelem a ţákem. Jedná se o velmi sloţitý 37
sociální proces, který je podmíněný mnoha faktory. Rozvoj osobnosti ţáka (tělesný, psychický, socio-kulturní) je hlavním posláním výchovně vzdělávacího procesu. V jeho průběhu je ţák objektem působení učitele, projektu výchovy a vzdělávání i spolupůsobících podmínek. Působení všech těchto faktorů však není mechanické a nemusí být ani ve svém konečném výsledku jednoznačné.
Vzhledem k tomu, ţe ţák je jedním z činitelů vyučovacího procesu, tak i on by neměl být jen pasivním příjemcem a vykonavatelem, ale naopak aktivním spolutvůrcem. Kaţdý má jinou motivaci, zájmy a preferované hodnoty, ale na konci by měli všichni aktivním přístupem dojít ke stejnému výsledku.
Ve vyučovacím procesu proto nestačí ţákovi jen ukládat úkoly, příkazy či rady aj. a očekávat mechanicky výsledné efekty v jeho chování. Ţáka je třeba pro učební proces získat, aktivizovat jeho kognitivní, emotivní a volní procesy, a tím zvýšit jeho účinnost. K tomu je však zapotřebí znát jaké pedagogické stimuly dokáţí evokovat ţádoucí a předpokládané reakce ţáka a v podstatě splnění cíle výchovně vzdělávacího procesu. Na působení těchto podnětů musí být ţák také dostatečně připraven. Připravenost ţáka je na danou výchovně vzdělávací činnost různá. Záleţí na pohlaví, ontogenetickém vývoji tělesném i psychickém. Velký podíl má vlastní motivace k provedení úkolu, předchozí zkušenosti a správná orientace v učební situaci. Cílem metod a prostředků pouţívaných ve výchovně vzdělávacím procesu není jen informovat ţáka, ale umoţnit mu, aby si vytvořil na dané téma vlastní názor a osvojil si přiměřené postoje a chování. K tomuto cíli by mělo vést optimální uspořádání hodin a to do těchto čtyř fází: 1. Senzibilizace – cílem je pochopit určitou skutečnost, význam a smysl tématu, o kterém se hovoří. Zahrnuje kognitivní i emocionální senzibilizaci, pochopení a emocionální ztotoţnění se s představovanou hodnotou, tématem. Mezi typické formy práce na tomto stupni patří například pozorování, psychohry, prezentace pozitivních vzorů chování. 38
2. Hodnotová reflexe – je snaha o pochopení teoretických nebo empirických základů a motivů a vede k zdůvodnění nebo zevšeobecnění. Hodnotovou reflexi nelze oddělit od senzibilizace, přičemţ senzibilizace je bez hodnotové reflexe bezcenná. Typickými formami práce jsou dialog, hodnocení.
3. Nácvik ve třídě – zahrnuje experimentování s určitým druhem chování, vyzkoušení a nácvik způsobilostí, hraní rolí, scénky, slohové práce, interview se skutečnými nebo fiktivními osobami. Vychovatel dá ţákovi zpětnou vazbu, která je důleţitým prvkem tohoto kroku. Má posilovat správné provádění aktivit např. vyzdviţením sebemenšího pokroku. Provede-li ţák danou aktivitu nesprávně, je na to upozorněn nepřímo, například zopakováním instrukce.
4. Reálná zkušenost (zevšeobecnění a transfer) – můţe být charakterizována jako zaměření pozornosti ţáka na aplikaci osvojené látky v reálném ţivotě. Tomuto účelu slouţí záznamy pozorování chování lidí, vedení deníku o zkušenostech s aplikací osvojených způsobilostí, výstřiţky z časopisů a novin týkající se daného tématu, rozhovory v rodině na dané téma atd. Důleţitou součástí výchovně vzdělávacího procesu k dosaţení cílů výuky je spolupráce mezi učitelem a ţákem, mezi ţáky, mezi učiteli, mezi školou a rodiči. Velký podíl mají rovněţ mezipředmětové vztahy. Obzvlášť na vztah mezi učitelem a ţákem (respektive ţáky) by měl být kladen velký důraz. Učitel hraje v utváření osobnosti ţáka a v procesu předávání vědomostí a dovedností největší roli. Je to učitel, který v podstatě jako jakýsi manaţer vede, utváří a usměrňuje výuku, pouţití výukových metod a forem, je to hlavně učitel, který jako subjekt výchovně vzdělávacího procesu, tento proces utváří. Učitel je v nejuţším kontaktu se ţáky a vychází z předpokladů a moţností kaţdého ţáka a usiluje o dosaţení jakéhosi jeho osobního maxima.
39
4. DOTAZNÍKOVÉ
ŠETŘENÍ
VZTAHU
ŢÁKŮ
KE
ŠKOLE
A
VZDĚLÁVÁNÍ Kdyţ jsem konzultoval s pedagogy, kteří učí předmět účetnictví, jaké mají ţáci při výuce účetnictví největší problémy – tak mě hlavně zajímalo jaké téma nebo součást obsahu účetnictví dělá ţákům největším problémy. V podstatě se mi potvrdilo, to co jsem si myslel, ţe nejproblematičtějšími tématy jsou dlouhodobý majetek, pochopení rozdílů co je výdej, příjem, náklady a výnosy a to nejdůleţitější v účetnictví je pochopení souvislostí a to, ţe je v účetnictví je zásadní podvojnost – tedy známé „Má dáti/Dal“.
Co je však zásadní a asi největší problém je, ţe se ţáci v dnešní době hlavně nedokáţí delší dobu soustředit na výkon a prakticky se nedonutí k samostatnému procvičování příkladů. A to je asi největší kámen úrazu, protoţe pro pochopení důleţitých souvislostí se pak můţe ve studiu účetnictví pokračovat někam dál. Je to však bohuţel problém, který ovlivňuje mnoho faktorů od sociálního zázemí aţ po klima ve třídě. Není tedy moţné vyřešit problém s obsahem nebo špatnými metodami výuky účetnictví, ale problém obecný a dalo by se říct, ţe v podstatě problém dnešní doby.
Za velmi důleţité povaţuji problematiku vztahů a kooperace ve výuce účetnictví, která je hodně důleţitá i pro budoucí praxi, proto mě v mém průzkumu zajímá jaké mají ţáci povědomí o kooperaci a jaký na ni mají názor. Jak jsem jiţ zmínil tak je problémem vůbec vztah ke škole, ke studiu jako takovému, proto bych se chtěl několika dotazy zaměřit i na tuto problematiku. V neposlední řadě mě samozřejmě zajímá i vztah a názor na předmět účetnictví.
Data pro dotazníkové šetření byla získána na počátku 2. pololetí a to z obchodní školy, subjektem výzkumu byly ţáci maturitních ročníků, u kterých se jiţ dá předpokládat, ţe mají nějaký názor jak na předmět účetnictví, tak na vzdělání, budoucí praxi, školu atd. Vzhledem k tomu, ţe navštěvují poslední ročník školy, měly by mít získané i největší mnoţství kompetencí z oblasti účetnictví. 40
Vyhodnocení dotazníku šetření vztahu ţáků ke škole a vzdělávání 1. Jakého jste pohlaví?
muž, 25, 37%
muž žena
žena, 42, 63%
muţ
25
37%
ţena
42
63%
2. Byl(a) jste spokojen(a) s úrovní výuky na Vaší škole? , 0, 0%
nic téma mě nezajímá, 9, 32%
nic, 10, 36%
diskuse obvykle není diskuse, ale výslech téma mě nezajímá
diskuse obvykle není diskuse, ale výslech, 9, 32%
spíše souhlasím souhlasím spíše nesouhlasím nevím
25 24
37% 36%
13
19%
5
7%
41
3. Oznámkujte jako ve škole (1= výborný = nejlepší; 5 = nedostatečný = nejhorší) celkové vybavení Vaší školy? (sportovní, informační, na konkrétní předměty...) nedostatečný, 3, 5%
výborný, 3, 4% dobrý
chvalitebný, 16, 24%
dostatečný dobrý, 29, 43%
chvalitebný nedostatečný výborný
dostatečný, 16, 24%
dobrý dostatečný chvalitebný nedostatečný výborný
29 16 16 3 3
43% 24% 24% 4% 4%
4. Myslíte si, ţe za dobu Vašeho studia se škola, kterou navštěvujete, změnila ve vybavení? ano, změnila se k horšímu, 1, 2% ano, změnila se spíše k lepšímu
ne, nezměnila ano, změnila se se, 15, 22% spíše k lepšímu, 34, 51% spíše ne, 17, 25%
spíše ne ne, nezměnila se ano, změnila se k horšímu
ano, změnila se spíše k lepšímu spíše ne ne, nezměnila se ano, změnila se k horšímu
42
34
51%
17 15 1
25% 22% 1%
5. Myslíte si, ţe za dobu Vašeho studia změnila Vaše škola nějakým způsobem své prostředí? ano, změnila se k lepšímu, 12, 18%
spíše ne, 25, 37%
spíše ne ne, nezměnila se
ano, změnila se k horšímu, 13, 20%
ano, změnila se k horšímu ano, změnila se k lepšímu
ne, nezměnila se, 17, 25%
spíše ne ne, nezměnila se ano, změnila se k horšímu ano, změnila se k lepšímu
25 17 13 12
43
37% 25% 19% 18%
6. Jaký je Váš nejoblíbenější předmět? (vepište)
ZSV, 5, 7%
Biologie, 1, 2%
Účetnictví, 4, 6% Český jazyk, 2, 3% Angličtina, 10, 15%
Tělesná výchova, 13, 19%
Chemie, 1, 2%
Ekonomika, 7, 10%
Informační a komunikační technologie, 4, 6% Právo, 10, 15% Matematika, 4, 6%
PEK, 2, 3%
Německý jazyk, 1, 2%
OPT, 3, 4%
Angličtina
10
6,70%
Biologie
1
0,67%
Český jazyk
2
1,34%
Ekonomika
7
4,69%
Chemie
1
0,67%
Informační a komunikační technologie
4
2,68%
Matematika
4
2,68%
Německý jazyk
1
0,67%
OPT
3
2,01%
PEK
2
1,34%
Právo
10
6,70%
Tělesná výchova
13
8,71%
Účetnictví
4
2,68%
ZSV
5
3,35%
44
7. Jaký je/byl pro Vás nejméně zajímavý předmět? (vepište) Angličtina Český jazyk Dějepis Ekonomika Chemie Angličtina Český jazyk Dějepis Ekonomika Chemie Informační a komunikační technologie Matematika Marketing Německý jazyk Obchodní provoz PEK Právo Psychologie Tělesná výchova Účetnictví Všechny Zbožíznalství ZSV
Angličtina
2
3%
Český jazyk
1
1%
Dějepis
1
1%
Ekonomika
3
4%
Chemie
4
5%
Angličtina
2
3%
Český jazyk
1
1%
Dějepis
1
1%
Ekonomika
3
4%
Chemie
4
5%
Informační a komunikační technologie
4
5%
Matematika
22
28%
Marketing
1
1%
Německý jazyk
3
4%
Obchodní provoz
8
10%
PEK
1
1%
Právo
1
1%
Psychologie
1
1%
Tělesná výchova
3
4%
Účetnictví
5
6%
Všechny
2
3%
Zboţíznalství
4
5%
ZSV
1
1%
45
8. Baví Vás studium? Odpisy, 4, 8%
Daně, 2, 4% Mzdy a zaměstnanci Mzdy a zaměstnanci, 24, 50%
Žádné, 18, 38%
Žádné Odpisy Daně
spíše ano spíše ne ano ne
25 21 16 5
37% 31% 24% 7%
9. Chtěl(a) byste raději pracovat neţ studovat / pracujete radši?
Výnosy a náklady, 1, 33%
Úvod
Úvod, 1, 34%
Všechny jsou zajímavé Výnosy a náklady Všechny jsou zajímavé, 1, 33%
ano nevím ne
29 19 18
44% 29% 27%
10. Jste spokojeni s Vaší volbou střední školy?
ne, 22, 33%
ano ano, 45, 67%
ano ne
ne
45 22 46
67% 33%
11. Jaký předmět pokládáte za nejobtíţnější? (vepiš)
Chování, 2, 3%
Veřejná správa, 2, 3%
PR, 1, 2%
Tělesná výchova, 1, 2% Účetnictví
Angličtina, 2, 3% Český jazyk, 2, 3%
Matematika OPT
Německý jazyk, 3, 4%
Obchodní provoz
Ekonomika, 3, 5%
Ekonomika Účetnictví, 25, 37%
Německý jazyk Český jazyk
Obchodní provoz, 4, 6%
Angličtina OPT, 5, 7%
Chování Veřejná správa PR
Matematika, 17, 25%
Tělesná výchova
Účetnictví
25
37%
Matematika
17
25%
OPT
5
7%
Obchodní provoz
4
6%
Ekonomika
3
4%
Německý jazyk
3
4%
Český jazyk
2
3%
Angličtina
2
3%
Chování
2
3%
Veřejná správa
2
3%
PR
1
2%
Tělesná výchova
1
2%
47
12. Po skončení studia se chystáte na (do): Zahraničí, 4, 6%
Uměleckou školu, 0, 0%
VOŠ, 3, 4%
VŠ Práce jiné, 13, 20%
VŠ, 15, 23%
jiné Zahraničí
Práce, 31, 47%
VŠ Práce jiné Zahraničí VOŠ Uměleckou školu
VOŠ Uměleckou školu
15 31 13 4 3 0
23% 47% 20% 6% 5% 0%
13. Pokud se chystáte do práce, plánujete pracovat v oboru, který studujete? ne, 12, 18%
ano, 12, 19%
spíše ano
spíše ano, 28, 43%
spíše ne ano ne
spíše ne, 13, 20%
spíše ano spíše ne ano ne
28 13 12 12
48
43% 20% 18% 18%
14. Je Váš vztah k učení kladný? ano, 7, 11% ne, 9, 14%
spíše ano
spíše ano, 26, 39%
spíše ne ne ano
spíše ne, 24, 36%
spíše ano spíše ne ne ano
26 24 9 7
39% 36% 14% 11%
15. Chodíte na brigádu?
ne, 33, 50%
ano
ano, 33, 50%
ano ne
ne
33 33
33% 33%
16. Máte představu o pracovním uplatnění ve Vašem oboru?
ne, 20, 30%
ano ne
ano, 46, 70%
ano ne
46 20
49
70% 30%
17. Myslíte, ţe uplatníte své znalosti získané při studiu v budoucí práci?
ne, 24, 36%
ano ano, 42, 64%
ano ne
ne
42 24
64% 36%
18. Máte představu, jaká bude základní mzda ve Vašem oboru? 17 000 - 19 000, 10, 15% 20 000 - výše, 12, 18%
10 000 - 15 000 10 000 - 15 000, 27, 41%
15 000 - 17 000 20 000 - výše 17 000 - 19 000
15 000 - 17 000, 17, 26%
10 000 - 15 000 15 000 - 17 000 20 000 - výše 17 000 - 19 000
27 17 12 10
50
41% 26% 18% 15%
19. Vzděláváte se ještě mimo školu? ano, chodím ano, zajímám se o do hudební ekologii, 0, 0% ano, zajímám se školy, 2, 3% o divadlo, 4, 6%
ano, chodím do výtvarné skupiny, 1, 1%
ano, zajímám se o kulturu, 4, 6% ano, chodím na doučování předmětu ve škole, 4, 6%
ne, škola mi stačí, 33, 46%
ano, zajímám se o dějiny, 5, 7%
ano, navštěvuji jazykový kurz, 7, 10% ano, navštěvuji jiné zájmové a vzdělávací programy, 11, 15%
ne, škola mi stačí ano, navštěvuji jiné zájmové a vzdělávací programy ano, navštěvuji jazykový kurz ano, zajímám se o dějiny ano, chodím na doučování předmětu ve škole ano, zajímám se o kulturu ano, zajímám se o divadlo ano, chodím do hudební školy ano, chodím do výtvarné skupiny ano, zajímám se o ekologii
51
33
46%
11
15%
7 5 4 4 4 2 1 0
10% 7% 6% 6% 6% 3% 1% 0%
20. Účastnil(a) jsem se uţ někdy práce ve skupině?
ne, 12, 18%
ano ne
ano, 54, 82%
ano ne
54 12
82% 18%
21. Setkal jsem se s prací v týmech v předmětu účetnictví?
ano, 26, 39%
ne ano
ne, 40, 61%
ne ano
40 26
61% 39%
22. Pracuji v týmech i při jiných činnostech mimo školu?
ano, 32, 48%
ne ne, 34, 52%
ne ano
34 32
52
ano
52% 48%
23. Kde? cizí jazyk, 7, 11% kultura, 7, 11%
jiné sport
sport, 16, 24%
jiné, 36, 54%
jiné sport kultura cizí jazyk
36 16 7 7
kultura cizí jazyk
55% 24% 11% 11%
24. Vadí mně, kdyţ někdo v týmu (vyber moţnosti) práci zlehčuje, 3, 3% bere práci moc vážně, 8, 9%
nepracuje, 22, 23%
udělá vše zanevadí mi žádná z ostatní, 0, výše uvedených 0% možností, 2, 2%
nespolupracuje/nekomunikuj e rozhoduje za ostatní
nespolupracuje/n ekomunikuje, 35, 37%
nepracuje bere práci moc vážně práci zlehčuje
rozhoduje za ostatní, 25, 26%
nevadí mi žádná z výše uvedených možností
nespolupracuje/nekomunikuje rozhoduje za ostatní nepracuje bere práci moc váţně práci zlehčuje nevadí mi ţádná z výše uvedených moţností udělá vše za ostatní
53
35 25 22 8 3 2 0
37% 26% 23% 8% 3% 2% 0%
25. Zatrhni tři klady práce ve skupině, které vnímáš jako nejdůleţitější
skupina si může zvolit vlastní tempo, 19, 13% zvyšuje se komunikace mezi konfrontace spolužáky, 37, 24% různých názorů, 29, 19%
zvyšuje se komunikace mezi spolužáky práce ve skupině zvyšuje aktivitu jednotlivců konfrontace různých způsobů řešení konfrontace různých názorů
konfrontace různých způsobů řešení, 34, 22%
skupina si může zvolit vlastní tempo práce ve skupině zvyšuje aktivitu jednotlivců, 34, 22%
zvyšuje se komunikace mezi spoluţáky práce ve skupině zvyšuje aktivitu jednotlivců konfrontace různých způsobů řešení konfrontace různých názorů skupina si můţe zvolit vlastní tempo
37 34 34 29 19
24% 22% 22% 19% 12%
26. Zatrhni tři zápory práce ve skupině, které vnímáš jako nejpodstatnější
nižší úroveň systematičnosti, 34, 22% nerovnoměrná práce, 36, 23%
zvýšená míra hluku zvýšená míra hluku, 47, 30%
počáteční nedovednost organizace práce nerovnoměrná práce
počáteční nedovednost organizace práce, 39, 25%
nižší úroveň systematičnosti
zvýšená míra hluku počáteční nedovednost organizace práce nerovnoměrná práce niţší úroveň systematičnosti
54
47 39 36 34
30% 25% 23% 22%
27. Týmová práce ve škole mi vyhovuje a myslím, ţe je efektivnější
ne, 21, 32%
ano ne
ano, 45, 68%
ano ne
45 21
68% 32%
28. Myslím si, ţe učitelé zadávají skupinové práce, aby:
Ostatní, 7, 11% nás naučili spolupracovat zpestřili nás naučili výuku, 19, spolupracovat, 30% 37, 59%
zpestřili výuku Ostatní
nás naučili spolupracovat zpestřili výuku ostatní
37 19 7
55
59% 30% 11%
29. Jak často se setkáváte se skupinovou výukou?
několikrát do roka, 5, 8% často, 6, 9%
někdy občas
někdy, 29, 44%
vůbec, 10, 15%
vůbec často několikrát do roka
občas, 16, 24%
někdy občas vůbec často několikrát do roka
29 16 10 6 5
44% 24% 15% 9% 8%
30. Baví Vás předmět účetnictví?
ano, 9, 14% spíše ne, 16, 24%
ne ne, 21, 32%
spíše ano spíše ne ano
spíše ano, 20, 30%
ne
21
32%
spíše ano
20
30%
spíše ne
16
24%
ano
9
14%
56
31. Jakou známku jste měl(a) na pololetním vysvědčení z předmětu účetnictví? chvalitebný, 5, 8% výborný, 6, 9% dobrý dostatečný
dobrý, 23, 35%
nedostatečný
nedostatečný, 14, 21%
výborný chvalitebný
dostatečný, 18, 27%
dobrý dostatečný nedostatečný výborný chvalitebný
23 18 14 6 5
35% 27% 21% 9% 8%
32. Jak často máte výuku účetnictví? více než 5 hodin týdně, 3, 5%
2 hodiny týdně, 2, 3% 5 hodin týdně, 0, 0%
3 hodiny týdně 4 hodiny týdně 4 hodiny týdně, 16, 24%
více než 5 hodin týdně 3 hodiny týdně, 45, 68%
2 hodiny týdně 5 hodin týdně
3 hodiny týdně 4 hodiny týdně více neţ 5 hodin týdně 2 hodiny týdně 5 hodin týdně
45 16 3 2 0 57
68% 24% 5% 3% 0%
33. Zapojujete se do diskuze při výuce účetnictví?
ne, 12, 18% spíše ne ano, 12, 18%
spíše ne, 26, 40%
spíše ano ano ne
spíše ano, 16, 24%
spíše ne spíše ano ano ne
26 16 12 12
58
39% 24% 18% 18%
34. Co nejvíce ve Vás podnítí Vaši chuť zapojit se aktivně do výuky účetnictví?
přispět vlastní zkušeností, 6, 9% zájem o téma a možnost využití v praxi, 6, 9% možnost zapůsobit na učitele a ostatní účastníky, 8, 12% možnost využít probírané téma v praxi, 10, 15%
vhodná atmosféra ve třídě zájem o probírané téma vhodná atmosféra ve třídě, 21, 32%
možnost využít probírané téma v praxi možnost zapůsobit na učitele a ostatní účastníky zájem o téma a možnost využití v praxi
zájem o probírané téma, 15, 23%
vhodná atmosféra ve třídě zájem o probírané téma moţnost vyuţít probírané téma v praxi moţnost zapůsobit na učitele a ostatní účastníky zájem o téma a moţnost vyuţití v praxi přispět vlastní zkušeností
59
přispět vlastní zkušeností
21 15 10
32% 23% 15%
8
12%
6 6
9% 9%
35. Uveďte nejčastější důvod, proč se do diskuze ve vyučování účetnictví aktivně nezapojujete:
téma mě nezajímá, 9, 14%
chybí mi znalost o tématu mám obavy z reakce okolí
diskuse obvykle není diskuse, ale výslech, 9, 14%
chybí mi znalost o tématu, 24, 36%
nic diskuse obvykle není diskuse, ale výslech
nic, 10, 15%
téma mě nezajímá
mám obavy z reakce okolí, 14, 21%
chybí mi znalost o tématu mám obavy z reakce okolí nic diskuse obvykle není diskuse, ale výslech téma mě nezajímá
24 14 10 9 9
36% 21% 15% 14% 14%
36. Ovlivňují neverbální projevy vyučujícího Váš vztah k vyučovacímu předmětu účetnictví?
ano, 7, 10%
spíše ano, 9, 14%
nevím, 11, 17%
ne spíše ne
ne, 21, 32%
nevím spíše ano spíše ne, 18, 27%
ne spíše ne nevím spíše ano ano
21 18 11 9 7 60
ano
32% 27% 17% 14% 11%
37. Jaké z uvedených metod výuky preferujete při výuce účetnictví? práce s textem, 3, 5%
instruktáž, 2, 3%
dialog, 4, 6% cvičení výklad
cvičení, 15, 22%
přednáška s diskuzí přednáška, 7, 11% diskuze, 9, 13%
diskuze přednáška výklad, 14, 21%
dialog práce s textem instruktáž
přednáška s diskuzí, 13, 19%
cvičení výklad přednáška s diskuzí diskuze přednáška dialog práce s textem instruktáţ
15 14 13 9 7 4 3 2
61
22% 21% 19% 13% 10% 6% 4% 3%
38. Který projev učitele je pro Vás důleţitější pro vnímání probírané látky v předmětu účetnictví? neverbální, 2, 3%
oba dva jsou stejně důležité, 30, 45%
nevím, 11, 17%
oba dva jsou stejně důležité verbální nevím
verbální, 23, 35%
neverbální
oba dva jsou stejně důleţité verbální nevím neverbální
30 23 11 2
45% 35% 17% 3%
39. Myslíte, ţe znalosti z předmětu účetnictví budete moci vyuţít ve svém budoucím ţivotě
ne, 11, 17% spíše ano spíše ne, 12, 18%
ano
spíše ano, 24, 36%
spíše ne ne
ano, 19, 29%
spíše ano ano spíše ne ne
24 19 12 11
62
36% 29% 18% 17%
40. Které téma v předmětu účetnictví Vám dělá největší problém? (zatrhněte 2 moţnosti) rozlišení podstata a význam účetnictví, 3, 3% rozlišení příjem/výdej versus výnos/náklad, 5, 5% pojmů účetnictví a daňová evidence, 7, 7% účtování na rozvahových účtech - strany "Má dáti" a "Dal", 19, 18%
účtování na rozvahových účtech strany "Má dáti" a "Dal" Ostatní mzdy a zaměstnanci účtování na finančních účtech
majetek, 8, 8% inventarizace, 10, 10%
účetní dokumentace Ostatní, 15, 14%
inventarizace majetek
účetní mzdy a dokumentace, zaměstnanci, 13, 10, 10% účtování na 13% finančních účtech, 12, 12%
rozlišení pojmů účetnictví a daňová evidence rozlišení příjem/výdej versus výnos/náklad podstata a význam účetnictví
účtování na rozvahových účtech - strany "Má dáti" a "Dal" Ostatní mzdy a zaměstnanci účtování na finančních účtech účetní dokumentace inventarizace majetek
19
19%
15 13 12 10 10 8
15% 13% 12% 10% 10% 8%
rozlišení pojmů účetnictví a daňová evidence
7
7%
rozlišení příjem/výdej versus výnos/náklad
5
5%
podstata a význam účetnictví
3
3%
63
41. Které téma v předmětu účetnictví Vás nejvíc zaujalo a proč? (vepište) Rozvaha, 1, 1%
Placená pauza v práci, 1, 1%
Transformace, 1, 1% Všechny jsou zajímavé, 1, 1% Úvod, 1, 1%
Výnosy a náklady, 1, 1%
Peněžní deník, 1, 1% Oběžný majetek, 1, 1% Inventarizace, 1, 1% Účetní dokumentace, 2, 3% Pořízení zboží, 2, 3% Podstata a význam účetnictví, 2, 3%
Mzdy a zaměstnanci, 24, 36%
Neví, 2, 3% Majetek, 2, 3% Daně, 2, 3%
Odpisy, 4, 6%
Žádné, 18, 27%
64
Mzdy a zaměstnanci
24
38%
Ţádné
18
28%
Odpisy
4
7%
Daně
2
3%
Majetek
2
3%
Neví
2
3%
Podstata a význam účetnictví
2
3%
Pořízení zboţí
2
3%
Účetní dokumentace
2
3%
Inventarizace
1
1%
Oběţný majetek
1
1%
Peněţní deník
1
1%
Placená pauza v práci
1
1%
Rozvaha
1
1%
Transformace
1
1%
Úvod
1
1%
Všechny jsou zajímavé
1
1%
Výnosy a náklady
1
1%
42. Chtěl(a) byste se věnovat účetnictví během svého ţivota po škole?
ano, 4, 6% ne
spíše ano, 12, 18%
spíše ne
ne, 32, 49%
spíše ano
spíše ne, 18, 27%
ano
ne spíše ne spíše ano ano
32 18 12 4 65
48% 27% 18% 6%
Shrnutí výsledků šetření Vztah ke škole a vzdělání První otázky se zaměřily na to, jestli si ţáci vůbec všímají prostředí školy, jak hodnotí vybavenost školy, úroveň školy v oblasti výuky, učitelů. Z odpovědí je patrné, ţe si ţáci těchto věcí převáţně „všimnou,“ či zaregistrují, co se ve škole za dobu jejich studia stalo, jestli se něco zlepšilo či zhoršilo. Nebudu hodnotit, zda vnímají tyto změny jako pozitivní či negativní, je to subjektivní názor kaţdého ţáka a odpovědi byly téměř vyrovnané, kaţdý se na to dívá ze svého úhlu pohledu, můţe tedy jednu změnu vnímat jeden ţák jako pozitivní a druhý ţák jako negativní.
V dalších otázkách mě zajímalo, jaký předmět je mezi ţáky nejoblíbenější a naopak jaký je nejméně oblíbený. Nejoblíbenějším předmětem je mezi ţáky tělesná výchova, coţ mě aţ tak nepřekvapilo, akorát se obávám, ţe tomu není aţ tak kvůli předmětu jako takovému, ale spíše, ţe se v tomto předmětu nemusí v podstatě nic učit. Musím se ovšem zmínit o druhém nejoblíbenějším předmětu, kterým je angličtina. Svým způsobem jsem tento předmět v oblíbenosti neočekával, spíše jsem myslel, ţe to bude některý z odborných předmětů, který by odpovídal zaměřenosti školy. Je to, ale moţná i logické v dnešní době, ţe se angličtina stává oblíbeným předmětem a to proto, ţe je to v podstatě důleţité pro komunikaci v dnešním globálním světě. Znalost jakéhokoli cizího jazyka otevírá dveře k lepšímu uplatnění v budoucím ţivotě po ukončení studia střední školy. To, ţe tuto skutečnost berou ţáci v potaz, potvrzuje i otázka v dotazníku, která se zaměřila na to, jestli by ţáci chtěli raději pracovat neţ studovat a jestli je studium baví. Vnímám to, ţe ţáky spíše studium baví, ale zároveň by i spíše radši pracovali. Myslím, a z odpovědí to lze i potvrdit, ţe by se to dalo i spojit a říci, ţe většina ţáků by ráda studovala, ale zároveň by chtěli pracovat. To můţe být způsobené jak vývojem dnešní doby, stále stoupající potřebou peněz k uspokojování jak základních potřeb fyziologických, uspokojování potřeb jistoty a přeţití a v neposlední řadě potřeby seberealizace, uznání a úcty.
66
Nejméně zajímavý je pro ţáky předmět „Matematika“ a to se zcela jasnou převahou. Nemůţu popírat, ţe jsem tento výsledek očekával, protoţe i pro mě a v podstatě i pro mnoho lidí co jsem jak během svého studijního tak pracovního ţivota mohl potkat a na toto téma se s nimi bavit, mohu říct, ţe to i souhlasí s většinovým názorem všech. S odstupem času a zkušenostmi, které jsem během svého ţivota nasbíral, nemůţu říct, proč tomu tak je, ţe platí matematika mezi ţáky mezi nejméně zajímavý a oblíbený předmět. Co můţu ale říct je, ţe je matematika důleţitá a ţe se s některými oblastmi jejího obsahu budeme setkávat po celý ţivot a moţná i ti ţáci, kterým se nezdála zajímavá, změní během ţivota tento postoj k matematice v kladný.
Za nejobtíţnější předmět pokládají ţáci převáţně účetnictví a matematiku. O důvodech proč vnímají účetnictví, jako nejobtíţnější se zmíním dále v rozboru otázek týkajících se přímo předmětu účetnictví. Proč se mezi nejobtíţnější předměty zařazuje i matematika vyplývá dle mého názoru z toho proč je to pro ţáky i nejméně zajímavý předmět. Pokud není o něco zájem, těţko se pak ţáci snaţí věnovat se matematice, a proto se jim jeví jako velmi obtíţný.
Z výzkumu dále vyplývá, ţe se většina ţáků chystá po dokončení školy pracovat a pokud to bude moţné tak v oboru, který studují. Mají představu o tom jak se se získanými znalostmi a dovednostmi naloţí a mají povědomí o tom, které znalosti v budoucím ţivotě uplatní.
Z otázky č. 18 je poznat, ţe jen málo ţáků se zajímá i o vzdělání či zdokonalování se ve svých dovednostech a vědomostech i mimo školu. Myslím si, ţe většina mladistvých v dnešní době jsou v podstatě rádi, ţe „vypadly“ ze školy a mohou se věnovat různým počítačovým aktivitám, jako jsou hry, facebook, skype, icq, youtube apod. Další vzdělávání, sportovní či kulturní aktivity, sebezdokonalování je moc nezajímá.
67
Kooperace a práce ve skupinách Jak jsem jiţ v textu bakalářské práce uvedl důleţitým prvkem uplatnění účetnictví v praxi a během školy dobrého prospívání v předmětu účetnictví je určitá kooperace a práce ve skupinách. Obsah a rozsah účetnictví je velmi velký a souvisí i s ostatními předměty či dovednostmi, nelze tak předpokládat, ţe kaţdý účetní ví všechno. V účetnictví je potřeba mít základní znalosti uvedené v teoretické části mé práce, umět se orientovat v určitých zákonech a znát různé souvislosti. Kaţdý je však na jednotlivé části účetnictví dá se říct lepší a orientuje se v některých oblastech lépe neţ jiný, proto je dobré umět pracovat se skupinou lidí a společně spolupracovat na řešení nastalých problémů, které má účetní řešit.
Převáţná většina zkoumaných ţáků se jiţ s prací ve skupině setkala, ať uţ ve škole nebo v jiné formě mimoškolních aktivit, jako jsou sport, kultura a další vzdělávání. Pokud jde o předmět účetnictví tak mi odpovědi na otázku „Setkal jsem se s prací v týmech v předmětu účetnictví?“ respondenti nepochopili co se tím myslí v souvislosti s prací v předmětu účetnictví nebo si neuvědomili, ţe pracovali ve skupině v daném okamţiku při výuce. Usuzuji to z toho, ţe výzkum probíhal na dvou školách podobného zaměření a při porovnání odpovědi na kaţdé škole zvlášť se procentuální rozdíl nijak výrazně nezměnil. Myslím, ţe přístup učitele k výuce se nemění a pokud někteří ţáci se s prací ve skupině setkali, tak by stejná odpověď měla být i u ostatních. Důvodem proč jsou odpovědi rozdílné, by mohly být ještě v rozdílných přístupech kantorů, tedy, ţe mají ţáci na předmět účetnictví rozdílné kantory podle tříd nebo podle skupin rozdělených na dvě poloviny třídy, tak jak jsem to měl i já v době studia na střední škole.
Největšími problémy, které ţákům vadí u ostatních členů skupiny je, kdyţ někdo ze skupiny nespolupracuje, je nekomunikativní, nepracuje (v podstatě se veze s ostatními) a ţe rozhoduje za ostatní. Pokud někdo ze skupiny nechce spolupracovat nebo nekomunikuje s ostatními, je to pravděpodobně způsobeno tím, ţe má odlišný postoj k danému řešenému problému nebo mu práce ve skupině nevyhovuje a raději by problém řešil sám a v podstatě po svém. 68
I kdyţ si myslím, ţe by skupina měla mít nějakou vůdčí osobnost, tak pokud někdo rozhoduje za ostatní, popírá to celý smysl skupinové či kooperativní výuky. Vůdčí osobnost skupiny má plnit spíše funkci reprezentativní a obhajovací – tedy by měl hlavně dobře umět obhájit výsledky práce ve skupině.
Uvedené klady a zápory práce ve skupině uvedené v otázce 24 a 25 vnímají ţáci podle procentuálního rozloţení rovnoměrně jako nejdůleţitější či nejpodstatnější pro práci ve skupině a téměř 70ti% ţákům práce ve skupině vyhovuje a myslí si, ţe je efektivnější.
Respondenti si v 59%tech myslí, ţe učitelé zadávají skupinové práce, aby je naučili spolupracovat a ze 30% pro zpestření jejich výuky. To ţe vnímají skupinovou práci i jako prostředek pro zdokonalení dovednosti spolupracovat, je dle mého názoru pozitivní i pro jejich další vývoj. Pokud vnímají, ţe umět spolupracovat je pro ně a hlavně pro jejich uplatnění důleţité, budou to mít v budoucím ţivotě s uplatněním určitě jednodušší. Nemyslím si, ţe by se práce ve skupině měla dávat pro zpestření výuky, ale měla by být více pravidelná, jinak je svým způsobem kontraproduktivní a dělá se v podstatě jen pro ten efekt vybočení ze stereotypu a nudy při výuce. To, ţe ve skutečnosti je dávána práce ve skupině spíše z důvodu zpestření výuky dokládá i skutečnost, ţe při odpovědích na otázku jak často se setkávají se skupinovou výukou je odpověď „často“ zastoupena pouze v 9%. Můj názor je ten, ţe by to procento mělo být mezi 25 aţ 30%.
69
Předmět účetnictví Jak je výše uvedeno, je předmět účetnictví povaţován respondenty za nejobtíţnější předmět. Dokládá to i to, ţe více jak 50% respondentů předmět účetnictví nebaví a výsledky na poslední (pololetní) vysvědčení jsou spíše horší. Pro lepší přehled si je dovolím zmínit i zde: Známka
Počet ţáků
Procento
výborný
6
9%
chvalitebný
5
8%
dobrý
23
35%
dostatečný
18
27%
nedostatečný
14
21%
Vzhledem k tomu, ţe se účetnictví věnuji jiţ 6 let tak mi přijdou tyto výsledky děsivé a při počtu 14 u nedostatečného prospěchu z předmětu účetnictví, mě napadá, ţe to není moţné, ţe to přece není tak sloţité a těţké. Jelikoţ si musím drţet nadhled a při rozboru toho proč tomu tak je a proč je předmět účetnictví vnímán za nejobtíţnější se musím oprostit od své praxe v účetnictví, ale hledat objektivní důvody.
Z rozhovorů s učiteli předmětu účetnictví a z otázek 32 – 42 lze vypozorovat, ţe to není aţ tak moc o obsahu výuky účetnictví nebo stylu výuky účetnictví, kde je problém. Spíše vidím problém v tom, ţe se ţáci nedokáţí delší dobu soustředit, aby mohli pochopit základy a ty nejdůleţitější souvislosti, které jsou dobré jak pro pochopení, tak dobré zvládnutí dalšího tématu. Navazuje-li se na špatný nebo ţádný začátek, je to pro pokračování obtíţné tak mnohdy i nemoţné a výsledky tomu pak odpovídají.
70
Dalším důvodem proč nejsou ţáci v účetnictví v prospěchu úspěšnější je také to, ţe stejně jako v matematice, fyzice a dalších takových předmětech je potřeba procvičovat, potaţmo počítat a to uţ jak je patrno z „odporu“ k matematice dost velký problém a ţáky to nebaví.
Nadějí jak vyvolat zájem ţáků o předmět účetnictví je zaměření se na problematiku mezd a zaměstnanců, která zajímá nejvíce respondentů. Z uvedených důvodů proč je pro ţáky toto téma zajímavé, uvádějí nejčastěji důvod ten, ţe to dokáţí pouţít a uplatnit v praxi, dovednost spočítat si mzdu, uvádějí za nejčastější důvod, proč je toto téma zaujalo.
Téma mzdy a zaměstnanci je hlavní téma, kterému se zabývám v praktickém ţivotě a dobře vím, ţe zkontrolovat si správnost mzdy se určitě hodí a také vím, ţe občas některé dotazy na to, co mají lidé na výplatních páskách, jsou bez nadsázky opravdu hloupé a myslím, ţe tuto neznalost některých základních věcí má většina lidí. Otázkou je jestli je to tak správně, pracovat budou za svůj ţivot všichni a kaţdý během svého ţivota přijde do styku s výplatní páskou (lístkem). Měli bychom tedy některé věci znát všichni, abychom nebyli moţnými oběťmi nějakého podvodu. Nemyslím to ve vztahu k výplatní pásce, ale celá problematika mezd a zaměstnanců by aspoň v základních souvislostech měla být v podvědomí kaţdého.
71
5. CVIČNÝ PŘÍKLAD
Z mého pohledu ideální moţností jak ukázat, ţe nás účetnictví obklopuje všude, je pomocí praktického příkladu. Kaţdý člověk v tzv. produktivním a ekonomicky aktivním věku by měl nebo v podstatě musí nějakým způsobem zajistit svoje, nebo případně svých příbuzných, ţivobytí. V dnešní době člověk buď pracuje jako zaměstnanec nebo nějakým způsobem podniká. V praktickém příkladu chci ukázat, ţe v průběhu těchto procesů je nutné vyuţívat znalosti z oblasti účetnictví.
Vzhledem k tomu, ţe největší zájem měli ţáci na téma mzdy a zaměstnanci, uvádím níţe příklad na výpočet mzdy zaměstnance. Myslím, ţe kdyţ ţáci uvidí praktický příklad na něco, co je v obdobné podobě čeká v reálném ţivotě, jistě pochopí, jak je důleţité věnovat problematice účetnictví větší pozornost.
Zadání Na základě uvedených údajů vyčíslete mzdu a částku k výplatě za měsíc prosinec 2013 pro Ing. Přemysla Drobného, jehoţ pracovní doba je rozvrţena na 8 hod. denně od pondělí do pátku. Podepsal prohlášení poplatníka k dani z příjmu ze závislé činnosti a funkčních poţitků. Je odměňován časovou mzdou ve výši 160 Kč/hod., průměrná náhrada na 1 hodinu na dané čtvrtletí činí 183,20 Kč. Pan Ing. Drobný má dvě děti, na obě děti uplatňuje daňové zvýhodnění (předpokládejme, ţe splnil všechny podmínky pro nárok na daňové zvýhodnění). Ve dnech 6. 12. 2013, 20. 12. – 30. 12. 2013 čerpal řádnou dovolenou. Pan Ing. Drobný 31. 12. 2013 odpracoval 3 hodiny přesčas. V měsíci prosinci mu byla přiznána mimořádná odměna ve výši 5.000 Kč.
72
Kalendář na měsíc prosinec 2013:
prosinec
1
48
8
49
10 11 12 13 14 15 50
5 5
5* 5 * 12
16 17 18 19 20 21 22 51
5
5*
23 24 25 26 27 28 29 52 30 31 53
2 2
2
3
9
4
5
6
7
73
3
5* 2*
152 19 22 *
3
176 *
142,5 165 *
pracovních hodin (po 8 a 7,5)
svátků po-pá
prac. dnů
číslo měsíce
pracovních dnů *
svátků po-pá
Měsíc pracovních dnů
číslo týdne
neděle
sobota
pátek
čtvrtek
středa
úterý
Měsíc
pondělí
Týden
Výpočet Výpočet hrubé mzdy za měsíc prosinec 2014: Složka hrubé mzdy
Počet hodin
mzda za opracované hodiny
Sazba Celkem
Poznámka
112
160
17 920
mzda za odpracované hodiny - přesčas
3
160
480
(3*160)
příplatek za práci přesčas
3
25%
137
(3x183,20*25%)
náhrada mzdy za dovolenou 6.12.
8
183,2
1 466
(8*183,20)
náhrada mzdy za dovolenou 20., 23, 27., 30.12.
32
183,2
5 863
(32*183,20)
náhrada mzdy za svátek 24.-26.12.
24
183,2
4 397
(24*183,20)
-
5 000
mimořádná odměna
-
Hrubá mzda celkem
(112*160)
zaokrouhleno nahoru zaokrouhleno nahoru zaokrouhleno nahoru
35 263
Výpočet čisté mzdy za měsíc prosinec 2014: Základ Hrubá mzda Zdravotní pojištění za zaměstnavatele
35 263,00 35 263,00
Záloha na daň
47 300,00
Sociální pojištění za zaměstnavatele
Slevy na dani celkem Daňový bonus
Sleva na dani Daňové zvýhodnění na děti
Zaměstnanec 35 263,00 -2 293,00 -1 587,00
Zaměstnavat el 35 263,00 8 816,00 3 174,00
-7 095,00 4 304,00 0,00
2 070,00 2 234,00
Odvedená záloha na daň po slevě
-2 791,00
Čistá mzda
28 592,00 28 592,00
Částka k výplatě
Závěr: Hrubá mzda pana Drobného za měsíc prosinec je 35 263 Kč a částka k výplatě 28 592 Kč.
74
ZÁVĚR Dokonalé zvládnutí učiva správně volenou formou by mělo být cílem veškerého snaţení. Volba nejvhodnějších forem výuky je zpravidla omezena rozvrhem vyučovacích hodin a také počtem vyučovacích hodin za týden. Podmínky vyučování jsou stále v současných třídách ţel stále nakloněny hromadné formě vyučování. Ve škole často probíhá učení v okleštěném kontextu a v málo podnětném prostředí. Hodně záleţí na řediteli školy, který je hlavním nositelem změn, nejen svými znalostmi, ale i zaujetím pro změnu ji provést a realizovat. Myslím si však, ţe by si to účetnictví, jako v podstatě nosný ekonomický prvek zaslouţilo. Z provedených šetření vyplývá, ţe zdaleka nejsou podmínky na některých školách k učení optimální a naopak ukazují, ţe je ještě velký kus práce před samotnými pedagogy. Bezpochyby je velmi důleţité, aby učitel dával najevo, ţe právě i na ţácích záleţí, jak se jim bude ve třídě ţít a pracovat. Právě oni, jako další činitelé vyučovacího procesu, mohou rovněţ velkou měrou ovlivnit, jak se výuka uvedeného předmětu bude rozšiřovat a dostávat do podvědomí a napraví tak výsledek šetření, které bylo provedeno.
Získané poznatky uplatní určitě i v průběhu celého svého ţivota. I
z tohoto důvodu jsou ţáci rovněţ v tzv. „hlavní roli“ při vzdělávacím procesu v oblasti účetnictví. Závěrem chci konstatovat, ţe pokud bude škola respektovat zásady, jako jsou: -
Pohoda prostředí,
-
Metody a přístupy, které mají základ ve smysluplnosti,
-
Otevřené partnerství, vytváření demokratických a rovno-komunikativních principů školy
Pak bude klima natolik dobré a postupně se podaří vytvořit smysluplné a tvůrčí pracovní prostředí motivující ke spolupráci a další práci. Potom je pravděpodobné, ţe vztah ţáků k předmětu účetnictví nabere lepších výsledků, neţ tomu v současnosti ukazují výsledky průzkumu.
75
Není to cesta lehká, vyţaduje soustavnou práci kaţdého účastníka vyučovacího procesu. Z rozhovorů s učiteli a některými ţáky si myslím, ţe bude stát za to se problematikou obsahu výuky účetnictví a její vyuţít v praxi dále zabývat. Z dotazníkového šetření vyplývá, ţe problematika mezd není ţákům cizí, jak z pohledu obsahu a jejich moţného pouţití v praxi, ale také s ohledem na jejich zájem k této problematice.
76
Resumé Bakalářská práce s názvem Problematika obsahu výuky účetnictví a její vyuţití v praxi je pojata jako určitá sonda do problematiky účetnictví a její výuky, tak aby bylo moţné tyto znalosti vyuţít v praxi. V první kapitole uvádím některé historické poznatky a snaţím se přiblíţit co účetnictví je a jaký má v ţivotě člověka význam. V druhé kapitole se práce zabývá zakotvením účetnictví v legislativě a rozpisem základních a také nejdůleţitějších pojmů z oblasti účetnictví, které je důleţité znát. Ve třetí kapitole se práce zaměřuje na didaktické a výchovně vzdělávací aspekty výuky. Rozpracovává vhodné metody výuky účetnictví a řeší vyučovací proces a vztahy ve výuce vůči předmětu účetnictví. V praktické části bakalářské práce se pomocí dotazníkového šetření a osobních rozhovorů snaţím zjistit současnou situaci vztahu ţáků k předmětu účetnictví a praktickým příkladem poukazuji na reálné pouţití znalostí z předmětu účetnictví. Resumé Bachelor thesis titled The content of accounting teaching and its use in practice is conceived as a kind of probe into the issue of accounting and its teaching, so that they can use these knowledge in practice. In the first chapter I present some historical knowledge and try to bring what accounting is and what is its importance in human life. The second chapter of the thesis deals with accounting legislation enshrining a breakdown of the basic and most important concepts in the field of accounting, which is important to know.
In the third chapter thesis focuses on the learning and educational aspects of teaching. It develops appropriate methods of teaching accounting and addresses the teaching process and relationships in teaching the subject-matter of accounting. In the practical part of the thesis I used questionnaires and personal interviews trying to find out the current situation of the relationship of students to the accounting and I demonstrate the practical use of knowledge in the subject of accounting in practical example.
77
Seznam literatury a informačních zdrojů American Institute of Certified Public Accountants, Accounting Principles Board, Statement No. 4 §9, říjen 1970
Bull, R.J.: Accounting in Business. London, Btterworths, 1984, s. 6
KRÁLOVÁ, Irena. Účetnictví: pro střední a vyšší odborné školy v hotelnictví a cestovním ruchu. 1. vyd. Praha: Fortuna, 2008, 191 s. ISBN 978-80-7373-036-9, s. 9
Pitt Francis, D.: Accounting Concepts and Methods – Accounting 2. London, Holt, Rinehart & Winston, 1982, s. 345 KRÁLOVÁ, Irena. Účetnictví: pro střední a vyšší odborné školy v hotelnictví a cestovním ruchu. 1. vyd. Praha: Fortuna, 2008, 191 s. ISBN 978-80-7373-036-9, s. 9
STEJSKALOVÁ, Pavla, Didaktika praktického vyučování obchodu a sluţeb. Brno: Masarykova univerzita, Pedagogická fakulta, 2013. ISBN 978 – 80 – 210 – 6456 – 0
WEISS, Milan. Rozpracování vhodných vyučovacích metod a přístupů ve vyučování odborného předmětu "Písemná a elektronická komunikace" [online]. 2009 [cit. 201404-15]. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Pedagogická fakulta. Vedoucí práce Pavla Stejskalová. Dostupné z:
.
České účetní standardy Vyhláška č. 500/2002 Sb. Vyhláška MF- podvojné účetnictví pro podnikatele Zákon č. 121/2000 Sb. Autorský zákon Zákon č. 586/1992 Sb. O daních z příjmů Zákon č. 589/1992 Sb. O pojistném na sociální zabezpečení 78
Zákon č. 563/1991 Sb. O účetnictví Zákon č. 262/2006 Sb. Zákoník práce Zákon č. 582/1991 Sb. O organizaci a provádění sociálního zabezpečení
http://www.ucetnikavarna.cz/ http://www.testyzucetnictvi.cz/ http://www.obchodskolazr.cz/ http://www.odyssea.cz/ http://www.cs.wikipedia.org/ http://www.podnikatel.cz/ http://www.vyplata.cz/ http://www.rvp.cz/ http://www.rod.pilsedu.cz// http://www.people.fjfi.cvut.cz// http://www.efenix.cz// http://www.etickavychova.cz// http://www.infogram.cz// http://www.academiamercuri.cz//
79
Seznam příloh Příloha č. 1 – Originál dotazníku šetření vztahu ke škole a vzdělání
80
Příloha č. 1 Originál dotazníku šetření vztahu ţáků ke škole a vzdělávání 1. Jakého jste pohlaví? a. muž b. žena 2. a. b. c. d.
Byl/a jste spokojen(a) s úrovní výuky na Vaší škole? spíše souhlasím souhlasím spíše nesouhlasím nevím
3. Oznámkujte jako ve škole (1= výborný = nejlepší; 5 = nedostatečný = nejhorší) celkové vybavení Vaší školy? (sportovní, informační, na konkrétní předměty...) a. chvalitebný b. dobrý c. dostatečný d. výborný e. nedostatečný 4. Myslíte si, že za dobu Vašeho studia se škola, kterou navštěvujete, změnila ve vybavení? a. ano, změnila se spíše k lepšímu b. ne, nezměnila se c. spíše ne d. ano, změnila se k horšímu 5. Myslíte si, že za dobu Vašeho studia změnila Vaše škola nějakým způsobem své prostředí? a. ano, změnila se spíše k lepšímu b. spíše ne c. ne, nezměnila se d. ano, změnila se k horšímu 6. Jaký je Váš nejoblíbenější předmět? (vepište)
7. Jaký je/byl pro Vás nejméně zajímavý předmět? (vepište)
8. a. b. c. d.
Baví Vás studium? spíše ano ano spíše ne ne
9. a. b. c.
Chtěl(a) byste raději pracovat než studovat /pracujete radši? ne nevím ano
10.Jste spokojeni s Vaší volbou střední školy? a. ano b. ne 11.Jaký předmět pokládáte za nejobtížnější? (vepiš)
12.Po skončení studia se chystáte na (do): a. VŠ b. Práce c. VOŠ d. Uměleckou školu e. Zahraničí f. Jiné 13.Pokud se chystáte do práce, plánujete pracovat v oboru, který studujete? a. ano b. spíše ne c. spíše ano d. ne 14.Je Váš vztah k učení kladný? a. spíše ne b. ano c. ne d. spíše ano 15.Chodíte na brigádu? a. ano b. ne
16.Máte představu o pracovním uplatnění ve Vašem oboru? a. ano b. ne 17.Myslíte, že uplatníte své znalosti získané při studiu v budoucí práci? a. ano b. ne
18.Máte představu, jaká bude základní mzda ve Vašem oboru? a. 10 000 – 15 000 b. 15 000 – 17 000 c. 17 000 – 19 000 d. 20 000 – výše
19.Vzděláváte se ještě mimo školu? a. b. c. d. e. f. g. h. i. j.
ano, navštěvuji jazykový kurz ne, škola mi stačí ano, chodím na doučování předmětu ve škole ano, chodím do hudební školy ano, chodím do výtvarné skupiny ano, zajímám se o dějiny ano, zajímám se o ekologii ano, zajímám se o kulturu ano, zajímám se o divadlo ano, navštěvuji jiné zájmové a vzdělávací programy
20.Účastnil/a jsem se už někdy práce ve skupině a. ano b. ne 21.Setkal jsem se s prací v týmech v předmětu účetnictví a. ano b. ne 22.Pracuji v týmech i při jiných činnostech mimo školu a. ano b. ne 23.Kde? a. sport b. kultura c. cizí jazyk d. jiné 24.Vadí, mi když někdo v týmu (vyber možnosti) a. nespolupracuje/nekomunikuje b. nepracuje c. rozhoduje za ostatní d. bere práci moc vážně e. práci zlehčuje f. udělá vše za ostatní
g. nevadí mi žádná z výše uvedených možností 25.Zatrhni tři klady práce ve skupině, které vnímáš jako nejdůležitější a. práce ve skupině zvyšuje aktivitu jednotlivců b. skupina si může zvolit vlastní tempo c. konfrontace různých způsobů řešení d. konfrontace různých názorů e. zvyšuje se komunikace mezi spolužáky
26.Zatrhni tři zápory práce ve skupině, které vnímáš jako nejpodstatnější a. nerovnoměrná práce b. nižší úroveň systematičnosti c. počáteční nedovednost organizace práce d. zvýšená míra hluku 27.Týmová práce ve škole mi vyhovuje a myslím, že je efektivnější a. ano b. ne 28.Myslím si, že učitelé zadávají skupinové práce, aby: a. nás naučili spolupracovat b. zpestřili výuku c. jiný důvod (vypiš) 29.Jak často se setkáváte se skupinovou výukou? a. občas b. často c. vůbec d. někdy e. několikrát do roka 30.Baví Vás předmět účetnictví? a. ano b. spíše ne c. spíše ano d. ne 31.Jakou známku jste měl(a) na pololetním vysvědčení z předmětu účetnictví? a. dobrý b. výborný c. nedostatečný d. dostatečný
e. chvalitebný 32.Jak často máte výuku účetnictví? a. 2 hodiny týdně b. 3 hodiny týdně c. 4 hodiny týdně d. 5 hodin týdně e. více než 5 hodin týdně 33.Zapojujete se do diskuze při výuce účetnictví? a. ano b. spíše ne c. ne d. spíše ano 34.Co nejvíce ve Vás podnítí vaši chuť zapojit se aktivně do výuky účetnictví? a. zájem o probírané téma b. možnost využít probírané téma v praxi c. vhodná atmosféra ve třídě d. možnost zapůsobit na učitele a ostatní účastníky e. zájem o téma a možnost využití v praxi f. přispět vlastní zkušeností 35.Uveďte nejčastější důvod, proč se do diskuze ve vyučování účetnictví aktivně nezapojujete: a. mám obavy z reakce okolí b. chybí mi znalost o tématu c. nic d. diskuse obvykle není diskuse, ale výslech e. téma mě nezajímá 36.Ovlivňují neverbální projevy vyučujícího Váš vztah k vyučovacímu předmětu účetnictví? a. spíše ano b. spíše ne c. nevím d. ano e. ne 37.Jaké z uvedených metod výuky preferujete při výuce účetnictví? (seřaďte od nejpreferovanější): a. přednáška b. přednáška s diskuzí c. diskuze d. dialog e. výklad f. práce s textem g. cvičení h. instruktáž
38.Který projev učitele je pro Vás důležitější pro vnímání probírané látky v předmětu účetnictví? a. nevím b. neverbální c. verbální d. oba dva jsou stejně důležité 39.Myslíte, že znalosti z předmětu účetnictví budete moci využít ve svém budoucím životě? a. ne b. spíše ano c. ano d. spíše ne
40.Které téma v předmětu účetnictví Vám dělá největší problém? (zatrhněte 2 možnosti) a. podstata a význam účetnictví b. účtování na rozvahových účtech – strany „Má dáti“ a „Dal“ c. účetní dokumentace d. majetek e. mzdy a zaměstnanci f. účtování na finančních účtech g. inventarizace h. rozlišení příjem/výdej versus výnos/náklad i. rozlišení pojmů účetnictví a daňová evidence j. jiné (uveď)……………………………………………………………………..
41.Které téma v předmětu účetnictví Vás nejvíc zaujalo a proč? (vepište)
42.Chtěl (a) byste se věnovat účetnictví během svého života po škole? e. ano a. spíše ne b. ne c. spíše ano