prosinec 2013/10
Byznys ve Spojených arabských emirátech
Kresba: David Böhm
Jak vnímají vývozci intervenci ČNB
Emiráty: ráj budovaný v poušti
V Emirátech si musíte zvyknout na jiné vnímání času
Polsko má velký potenciál, ale na podobnost s Českem nespoléhejte
strany 4–9
strany 12–15
strana 30
Téma
Emiráty: ráj budovaný v poušti Spojené arabské emiráty jsou podle HDP na obyvatele třetí nejbohatší arabskou zemí. Silnou vzpruhou pro ekonomiku má být výstava Expo 2020.
A
mbiciózní Dubaj, jeden ze sedmi členů Spojených arabských emirátů (SAE), má důvod k oslavám. Úřad pro pořádání mezinárodních výstav sídlící v Paříži mu koncem listopadu svěřil pořádání světové výstavy Expo 2020. Emirát, druhý nejlidnatější po Abú Dhabi, tak dostal přednost před tureckým Izmirem, brazilským Sao Paulem a ruským Jekatěrinburgem. Na tuto skvělou zprávu dychtivě čekaly stovky lidí se zraky upřenými na obří televizní obrazovky umístěné na mrakodrapu Burdž Chalífa, nejvyšší budově světa. Je to jedna z monumentálních staveb, jež má ilustrovat bohatství a prosperitu emirátu. Stejně tak další projekty, jako například umělé ostrovy tvořící dohromady obrovskou palmu. Naposledy schváleným projektem je mořský kanál za dvě miliardy dirhamů (540 milionů dolarů), který povede přímo centrem Dubaje. Tím se má dále zvýšit přitažlivost metropole pro turisty.
Ráj se otřásl, ale už také vzpamatoval
Šejk Muhammad bin Rašíd al-Maktúm, emír Dubaje a premiér SAE, si předsevzal, že vybuduje „ráj v poušti“. Proto dal – kromě již zmíněných extravagantních objektů – postavit například hotel nabízející pokoje hluboko pod mořskou hladinou nebo lyžařské sjezdovky s umělým sněhem. Jenže tento emirát nadělal dluhy, které se v polovině roku 2009 odhadovaly na nejméně 80 miliard dolarů. A když dvě klíčové státní firmy – investiční holding Dubai World a developerská Nakheel – koncem listopadu 2009 požádaly věřitelské banky o odklad splátek ve výši 59 miliard dolarů, propukla na kapitálových trzích panika. Následoval prudký propad cen na trhu s nemovitostmi. To se negativně odra4
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Václav Lavička
[email protected]
Základní fakta o Spojených arabských emirátech Jde o federaci sedmi emirátů, z nichž každý má poměrně vysokou míru autonomie Vznik: rok 1971 po získání nezávislosti na Velké Británii
LIBANON
SÝRIE
IZRAEL
IRÁK
ÍRÁN
JORDÁNSKO
Rozloha: 77 700 km
2
KUVAJT
Počet obyvatel: 8,4 milionu (udává OPEC), naprostou většinu (85–90 %) tvoří cizinci, kteří v Emirátech pracují
SAÚDSKÁ ARÁBIE
BAHRAJN
Abú Dhabi EGYPT
SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY
Hlavní město: Abú Dhabi, největší je Dubaj Jedna z nejliberálnějších zemí Perského zálivu
OMÁN
SÚDÁN
HDP (běžné ceny): 383,8 miliardy dolarů
ERITREA
JEMEN
Celkový loňský vývoz: 350,1 miliardy dolarů (z toho ropa 118 miliard) ETIOPIE
Celkový loňský dovoz: 261 miliard dolarů
DŽIBUTSKO SOMÁLSKO
Meziroční změny HDP největších ekonomik regionu (v procentech) 20
17,7
Katar
15 10 5 0 -5 -10
8,4
Saúdská Arábie
5,0 4,4 3,9 2,6
3,2 2,5
SAE Kuvajt 2008
2009
2010
2011
2012
2013*
2014*
*Roky 2013 a 2014 jsou předpověď
Turistický ruch ve Spojených arabských emirátech Rok
Počet zahraničních turistů (v milionech) Devizové příjmy (mld. dolarů)
2000
2005
2010
2011
2012
3,1
5,8
7,4
8,1
9,0
1,1
3,2
8,6
9,2
10,4
Zdroj: Mezinárodní měnový fond, Světová turistická organizace (UNWTO)
Téma zilo na celém hospodářství Spojených arabských emirátů. V období 2000–2007 rostlo průměrným tempem 6,6 procenta ročně, v krizovém roce 2009 spadlo o 4,6 procenta, vyplývá ze statistik Mezinárodního měnového fondu. Škarohlídi tehdy emirátu Dubaj věštili státní bankrot. „Je to začátek nové hluboké krize, která se přelije i na další rozvíjející se trhy, nebo jenom lehká mdloba, díky níž bude možné výhodně nakoupit levnější akcie?“ kladli si mnozí stěžejní otázku. Další vývoj ukázal, že to byla spíše mdloba, i když ne právě lehká.
Dubaj v roce 2014 výrazně zvýší investice
Důsledky této „mdloby“ jsou znát dodnes. Dubajský emirát a na něj napojené společnosti musejí podle agentury WAM v letech 2014 až 2016 věřitelům splatit kolem 50 miliard dolarů. Vládě to poněkud omezuje rozpočtové možnosti. Dubaji se přesto daří snižovat rozpočtový deficit, který by měl letos odpovídat dvěma procentům HDP. Státu plynou solidní příjmy hlavně z cel, daní odváděných zahraničními bankami, z cestovního ruchu, námořní a letecké dopravy. Naproti tomu příjmy z vývozu ropy jsou druhořadé. Dubaj jí těží „jenom“ kolem 100 tisíc barelů denně. Naprostou většinu produkce ropy za SAE obstarává emirát Abú Dhabi. V průměru těží kolem 2,5 milionu barelů denně. Tento emirát dlouhodobě hospodaří s dvouciferným rozpočtovým přebytkem. Letos by měl odpovídat skoro 13 procentům HDP. Emirát Abú Dhabi v poslední době schválil několik klíčových projektů v infrastruktuře. Nákladem 7,4 miliardy dirhamů (zhruba dvě miliardy dolarů) se má zlepšit silniční spojení s emirátem Dubaj a také se Saúdskou Arábií.
Největší spotřebitelský trh
Spojené arabské emiráty sice mají mnohem méně obyvatel (8,4 milionu podle statistik OPEC) než Saúdská Arábie (29 milionů), ale jejich spotřebitelský trh má větší absorbční schopnost. Vyplývá to z údajů Ligy arabských zemí, konkrétně její společnosti Inter-Arab Investment Guarante Corporation. Emiráty podle ní loni dovezly zboží za 273,5 miliardy dolarů, zatímco Saúdská Arábie za 211 miliard dolarů. Emiráty
Nejvyšší budova světa Burdž Chalífa (Chalífova věž) patří k hlavním turistickým atrakcím Dubaje. Je vysoká 828 metrů. Stavěla se od září 2004 do ledna 2010. Materiál i dělníky do závratných výšek přepravovaly speciální výtahy, které dodala pardubická firma Pega Hoist. foto: reuters
jsou podle HDP na obyvatele třetí nejbohatší arabskou zemí (45 731 dolarů), a to za druhým Kuvajtem a nejbohatším Katarem. Spolu s Bahrajnem a Jordánskem jsou hospodářsky nejsvobodnější arabskou zemí, vyplývá z posledního žebříčku kanadského Fraserova ústavu. Avšak politické poměry zůstávají autoritářské.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
5
Téma Emiráty kdysi byly zapomenutou „tišinou“ v Perském zálivu, jejíž obyvatelstvo bylo odkázáno hlavně na rybolov a upadající lov perel. Ropná ložiska byla objevena počátkem 50. let minulého století a první barely vyvezl emirát Abú Dhabi v roce 1962.
Proč se nedaří diverzifikace ekonomiky
Šejk Muhammad bin Rašíd Al Maktúm, emír Dubaje a premiér Spojených arabských emirátů se rozhodl, že vybuduje „ráj v poušti“. Foto: reuters
Jakou roli hraje ropa Závislost zemí na ropě a plynu (údaje v %) Země
Podíl na vládních příjmech
Na vývozu
Na tvorbě HDP
94 92 92 87 85
95 55 88 77 80
65 40 50 25 50
Kuvajt SAE Saúdská Arábie Bahrajn Omán
Největší letecké společnosti světa
(podle počtu cestujících na pravidelných mezinárodních linkách, rok 2012, v milionech)
1. Ryanair (Irsko)
79,6 50,9
2. Lufthansa (Německo) 44,6
3. easyJet (Británie) 4. Emirates (SAE)
37,7
5. Air France (Irsko)
33,7
6. British Airways (V. Británie) 7. KLM (Nizozemsko)
31,3 25,8
8. United Airlines (USA)
24,8
9. Air Berlin (Německo)
23,2
10. Turkish Airlines (Turecko)
22,4 Zdroj: Haver Analytics, Citi Research, Mezinárodní sdružení pro leteckou dopravu (IATA)
6
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Průměrná cena ropy na světovém trhu v letech 2003–2008 vylétla ze 32 na více než 100 dolarů. Potom klesla, ale v posledních zhruba dvou letech se houževnatě drží nad stodolarovou hranicí. Arabské země kolem Perského zálivu si tak mohly dovolit hodně utrácet a postupně stále více investovat také do majetkových podílů v zahraničí. Současně si ale byly vědomy, že musejí zmírnit svoji extrémně vysokou závislost na ropě. V roce 1999 schválily dlouhodobou rozvojovou strategii (na období 2000– 2020), podle které se měly jejich ekonomiky diverzifikovat, tedy mít pestřejší odvětvovou strukturu. I když mohutně investovaly do neropného sektoru, tento cíl se jim plnit nedaří. Prvním důvodem je, že arabské země ve snaze zabezpečit si dostatek finančních zdrojů zvyšovaly těžbu ropy. Rozvoj neropného sektoru tak hodně zaostal za deklarovanými záměry. Zpracovatelský průmysl se podílí na HDP Emirátů 15,4 procenta, stavebnictví (jehož váha v posledních čtyřech letech výrazně klesla) necelými osmi procenty. Za druhé, značná část investic určených na diverzifikaci šla do odvětví a oborů přímo navazujících na těžbu ropy – třeba do výstavby rafinerií nebo petrochemických kapacit. „Neropný sektor svoji váhu ve srovnání s těžbou uhlovodíkových paliv nezvýšil a v nominálním srovnání jeho význam vzhledem ke zvyšujícím se cenám ropy dokonce klesl,“ poznamenává analytik Citi Research Farouk Soussa.
Stát si udržuje značný vliv
Příznačným rysem arabských ekonomik Perského zálivu je velice silný vliv státu. Děje se tak v zásadě dvojím způsobem: značnými státními výdaji, jimiž se podněcuje domácí spotřeba i investice. Vládní výdaje v rámci šestičlenné Rady pro spolupráci arabských zemí Perského zálivu (GCC) loni v průměru
Téma Důležité kontakty ve Spojených arabských emirátech Velvyslanectví ČR v Abú Dhabi Jaroslav Ludva, velvyslanec Corniche Plaze Bldg. (former Citibank Bldg.), Salam Str., Tourist Club Area, Abú Dhabí P. O. Box 27009 United Arab Emirates tel.: +9712 6782800 fax: +9712 6795716, +9712 6767558 nouzová linka: +971 50 6628920 e-mail:
[email protected],
[email protected] www.mzv.cz/abudhabi Zastoupení Ministerstva průmyslu a obchodu ČR v Dubaji Roman Míšek, vedoucí zastoupení Dubai World Trade Center 7th Floor - Office No. 21 P. O. Box 9759 Dubai United Arab Emirates tel.: +9714 3097018 fax: +9714 3097019 mob.: +971 50 4509941 e-mail:
[email protected] www.czechtrade.cz Důležitá telefonní čísla Ambulance: 998, 999 Policie: 999 Hasiči: 997 Pobřežní hlídka: 996 Dopravní policie: 900 01234 Velvyslanectví Spojených arabských emirátů ve Vídni J.E. p. Mohammed Hamad Omran Alshamsi, velvyslanec Peter-Jordan-Strasse 66, A-1190 Vídeň, Rakousko tel.: +431 368 14 55 fax: +431 368 44 85 e-mail:
[email protected] Kontakt v Česku: Česko-arabská obchodní komora Freyova 27/82 190 00 Praha 9 tel.: +420 296 647 194 fax: +420 296 647 164 e-mail:
[email protected],
[email protected] internet: www.czaok.cz
8
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
představovaly 70 procent HDP vytvářeného neropným sektorem. Vládnoucí rodinné dynastie uplatňují svůj přímý vliv v hospodářství nejen rozpočtovou politikou, ale také tím, že ovládají klíčové firmy. V Saúdské Arábii, největší ekonomice regionu, to jsou například ropný koncern Saudi Aramco, kontrolující největší ropné zásoby na světě, nebo petrochemický konglomerát SABIC, vyrábějící chemikálie, plasty, průmyslová hnojiva, ale i kovy. V emirátu Abú Dhabi je to investiční a rozvojová společnost Mubadala založená v roce 2002, aby pomáhala s diverzifikací hospodářství. Ve druhé polovině listopadu její aerokosmická divize podepsala s britskou firmou Rolls-Royce dohodu o spolupráci v údržbě a opravách motorů Trent HWB. Emirát Abú Dhabi, majitel letecké společnosti Etihad Airways, si nedávno objednal tyto motory celkem
operátor Etisalat se dohodl s francouzskou společností Vivendi, že za 5,7 miliardy dolarů koupí její třiapadesátiprocentní podíl v Maroc Telecom.
Pokřivený trh práce si žádá reformu
Jedním z příznačných rysů arabských ekonomik kolem Perského zálivu je nízká míra ekonomické aktivity domácího obyvatelstva a naproti tomu značný počet pracujících cizinců. Ti v členských zemí GCC v průměru představují 70 procent pracovních sil, z toho v Kataru a Emirátech zhruba 90 procent. Je za tím několik faktorů – velice nízká míra ekonomické aktivity žen, neochota místních pracovat v soukromém sektoru. I to, že soukromé firmy raději najmou cizince z Asie, protože jsou ochotni pracovat za mnohem méně peněz. V důsledku toho stoupá nezaměstnanost mezi domácím obyvatelstvem. I v Saúdské Arábii, která nejdále
Značná část mladých lidí je bez práce. To by mohlo vést až k sociálním výbuchům a následné společenské destabilizaci. za pět miliard dolarů, informovala agentura Reuters. Symbolem finanční síly a prosperity SAE se stala další letecká společnost Emirates Airways z Dubaje. Podle počtu cestujících přepravených na mezinárodních linkách je čtvrtá největší na světě. Mezinárodní letiště v Dubaji se stalo klíčovým regionálním dopravním uzlem. Během letošního ledna až října odbavilo přes 55 milionů cestujících, meziročně o 16 procent více. V okruhu kolem Dubaje, vymezeném čtyřmi hodinami letu, žije asi třetina světové populace. Společnost Emirates Airways, která nyní léta do 137 destinací v 77 zemích, právě tímto zdůvodňuje své expanzivní plány. Jejím cílem je přetáhnout část cestujících takovým globálním centrům letecké dopravy, jako jsou Londýn, New York nebo Singapur. „Je to velká výzva pro západní letecké společnosti. Emirates ve svém úsilí rozhodně nepoleví,“ vyjádřil se pro agenturu Reuters Sudeep Ghai, partner londýnské poradenské firmy Athena Aviation. Státní firmy ze Spojených arabských emirátů expandují i v dalších odvětvích a oborech. Dubajský telekomunikační
pokročila v reformě pracovního trhu, se oficiální míra nezaměstnanosti blíží 12 procentům. V SAE v roce 2009 činila 14 procent. Jak v posledním regionálním výhledu poznamenává Mezinárodní měnový fond, Emiráty čísla o nezaměstnanosti pravidelně nezveřejňují. Přitom však značná část mladých lidí je bez práce. To by mohlo vést až k sociálním výbuchům a následné společenské destabilizaci, což v uplynulých dvou letech postihlo severní Afriku.
Polštář, který může splasknout
Arabské země kolem Perského zálivu díky vydatnému přílivu petrodolarů naakumulovaly obrovské rozpočtové přebytky. Experti ze Citi Research je odhadují na půldruhého bilionu dolarů. Pro ilustraci: taková astronomická suma by většině zemí v regionu umožnila vyrovnávat desetiprocentní rozpočtový schodek (v poměru k HDP) řadu let. Například Kuvat by ho mohl krýt více než 15 let, Spojené arabské emiráty nejméně pět let, Saúdská Arábie až 10 let. Ale Ománu a Bahrajnu, které disponují malými zásobami ropy, by tento rozpočtový polštář stačil na necelý rok.
Téma
Mezinárodní letiště v Dubaji patří k největším na světě. Během letošního ledna až října odbavilo 55 milionů cestujících, meziročně o 16 procent více. Hodlá ještě více konkurovat takovým vzdušným přístavům, jako jsou Londýn nebo Singapur.
Časy hojnosti a rozpočtových přebytků ale nemusejí trvat věčně, zvláště pokud by světové hospodářství v následujících letech rostlo jenom pozvolným tempem.
Více ekonomické racionality by neškodilo
Arabské vlády by měly přijmout několik důležitých kroků, aby se zmírnila závislost jejich rozpočtů na ceně ropy. Pečlivěji zvažovat účelnost investičních projektů, což by ale vedlo k oslabení ekonomické aktivity. Státy by mohly ušetřit i zkrácením subvencí k cenám vody, elektřiny a další energie. Stejně tak by se měla řešit přebujelá zaměstnanost ve veřejném sektoru. Výdajové škrty, které arabským zemím doporučují západní ekonomové, ale nepostačují. Změnit by se měla i struktura vládních příjmů. „Mohly by se zvýšit daně z firemního zisku a možná i zavést daň z přidané hodnoty,“ píše v listopadové studii Citibank. A ve vzdálenější budoucnosti by mohlo „dokonce“ dojít na daně z příjmu fyzických osob.
Platební styk a obchodování ve Spojených arabských emirátech Od roku 1962, kdy se zde začala těžit ropa a zemní plyn, se Spojené arabské emiráty (dále SAE) staly jedním z nejbohatších států světa. Země se za posledních několik desetiletí významně transformovala z chudé skupiny malých pouštních knížectví do moderního státu s vysokou životní úrovní. SAE jsou otevřenou ekonomikou, působí zde 24 domácích a 28 zahraničních bank. Domácí emirátská měna je dirham (AED), vznikla v roce 1973 a je plně konvertibilní. Od roku 1997 patří do skupiny měn, které jsou pevně navázány na americký dolar, její kurz činí 3,6725 AED za dolar. Na otevírání účtů nerezidentů se v SAE nevztahují žádná omezení. Nerezidenti si mohou otevřít účty jak v domácí, tak v zahraniční měně, k nerezidentním účtům však není povoleno
Helena Port
obchodní ředitelka oddělení platebního styku, Citibank
vystavovat šekové knížky. Kreditní úrok smí být aplikován jak na účty v AED, tak na účty cizoměnové. Výplata dividend, zisku a repatriace kapitálu jsou povoleny. Fyzický cash pooling je povolen pouze pro účty v domácí měně, lze jej využívat v rámci účtů patřících jak rezidentům, tak nerezidentům. Aktivity zahraničních společností, které chtějí začít působit v SAE, jsou regulovány tzv. Commercial Companies Law. Tento zákon, spolu s případnou lokální legislativou příslušného emirátu, se vztahuje i na zahraniční společnosti, které v SAE zakládají organizační složku. Zahraniční investoři mohou ve společnosti zřízené podle práva SAE vlastnit maximálně podíl ve výši 49 %. Výjimkou jsou pouze společnosti zakládané v zónách volného obchodu.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
9
Bonton
V Emirátech uděláte dobrý dojem, když si opatříte místní číslo mobilu Důvěryhodně působí, pokud je součástí obchodní delegace starší zkušený člověk. Vašim obchodům naopak uškodí, pokud projevíte známky netrpělivosti.
Jiří Zavadil
odbor zahraničně ekonomických politik II, MPO
[email protected]
A
rabové mají vysoce vyvinutou schopnost správně odhadnout obchodního partnera. Celá staletí žili v nehostinných podmínkách, takže správný odhad situace byl mnohdy otázkou přežití. To je naučilo jednat velmi obezřetně a své partnery si dlouho „oťukávají“. Často neukazují svůj zájem navenek, aby si nejprve prověřili váš zájem o dlouhodobou spolupráci a vaši trpělivost. Kdo to neví nebo to nechce přijmout, neuspěje s nimi při navazování obchodní spolupráce. Kdo jim však porozumí a překoná tyto nástrahy, získá mezi Araby často nejen dlouhodobého obchodního partnera, ale i přítele v neobchodní rovině.
Na jednání se vybavte pravomocemi
Při schůzce je ve Spojených arabských emirátech zvykem nejprve zahájit rozhovor obecnými tématy, třeba o klimatických podmínkách, sportu. Je rovněž zdvořilé zeptat se na rodinu, pokud již partnera a jeho rodinné poměry znáte. Není obvyklé přejít na samém počátku přímo k danému pracovnímu tématu. Při složitějších jednáních se může stát, že – stejně jako v jiných arabských zemích – ne všechna ujednání předchozího dne platí i v průběhu dalších jednání. Mohou být znovu otevírány již uzavřené otázky, zejména s příchodem výše postaveného pracovníka. Občas dojde i k tomu, že se obchodní partner bez omluvy nedostaví na sjednanou schůzku a za dostatečné považuje omluvit se až při pozdějším sjednávání náhradního termínu. U Evropana se ale naopak automaticky předpokládá, že bude dochvilný. Zároveň je důležité neprojevovat netrpělivost, i když zpoždění způsobil váš 10
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Při sezení si pokud možno nedávejte nohu přes nohu. Dbejte hlavně na to, aby arabský partner nezahlédl podrážku vaší boty, což je urážlivé gesto. U žen je nevhodná minisukně. foto: shutterstock
obchodní partner, netrpělivý člověk totiž okamžitě ztrácí v očích Arabů úctu. Takzvaní lokálci, tedy původní Emirátčané, silně respektují rodové a kmenové vazby, kde hlavní slovo mívají starší členové rodu, takže velmi důvěryhodně působí, pokud mezi členy vaší delegace je také starší zkušený odborník s potřebným nadhledem a zkušenostmi. Na pracovní cesty do Emirátů by měli přijíždět zástupci firem, kteří mají v podniku takovou pozici, že mohou rozhodovat přímo na místě a odpovídat na dotazy partnera bez odkazů na nut-
nost to nejprve zvážit a projednat věc ve firmě v Česku. I když Arabové umějí výborně argumentovat pro dosažení snížení ceny, jsou si vědomi toho, že dobré zboží má svoji hodnotu. Důležité pro taková jednání jsou vaše argumenty, abyste byli schopni jednoznačně podpořit svůj cenový návrh. Jednáte-li o ceně, počítejte s tím, že Arab vždy bude chtít slevu, ovšem cena nesmí být nadsazena příliš, aby nenabyl dojmu, že jste ho opravdu chtěli „natáhnout“ (ze 30 na 15 je chyba a k obchodu nedojde), ale spíše používejte formulace:
Bonton „Pokud chcete snížit cenu na 25 milionů, ano, máme také projekt za tuto částku, ale mysleli jsme si, že požadujete úplnou verzi za 30 milionů.“
Jídlo berte jen do pravé ruky
Při pohoštění, kde se některé jídlo bere do ruky bez použití příboru, berte jídlo zásadně pouze do pravé ruky, neboť levá ruka se používá na toaletě! Je to však spíše vyjádření respektu k tradičním zvyklostem, neboť Arabové mají obvykle vysokou úroveň hygienických návyků. Hygiena přípravy jídla je ve Spojených arabských emirátech na vysoké úrovni, takže v této souvislosti zažívací potíže nehrozí. Pokud přijedete v době posvátného měsíce ramadánu, pak nemůžete přes den jíst a pít na veřejnosti – některé mezinárodní restaurace ale fungují za zakrytými okny v pološeru, po západu slunce pak už samozřejmě jedí všichni. Spojené arabské emiráty jsou moderní zemí, takže žena jako partner při jednání je běžně respektována. Při oblékání je však důležité, aby se ženy vyhnuly vyzývavému oblečení (nutná jsou zakrytá ramena, nepřípustné minisukně), jinak je možno oblékat se dle evropských zvyklostí. Při vítání nebo loučení se ženám ruka obvykle nepodává. Na jednání muži chodí obvykle v obleku s kravatou vzhledem k tomu, že budovy jsou v Emirátech kompletně klimatizované. V horkých letních měsících není faux pas, když zvolíte kalhoty jen s košilí, ovšem obecně v létě na jednání raději nejezděte – země je vylidněná, naprostá většina přistěhovalců odjíždí do svých mateřských zemí a téměř všichni Emirátčané jsou v tomto období v Evropě – zkuste si s nimi domluvit setkání v Česku a pozvat je (nejen) do firmy, ale ukázat jim Prahu či Karlovy Vary.
Při jednáních stačí angličtina
Při setkáních obecně nebuďte příliš žoviální, vynechejte bodrá gesta, české poplácávání po zádech a podobně. Neukazujte na nikoho prstem, a pokud používáte ruku k pokynutí někomu do dveří nebo k tomu, aby se v hotelové restauraci posadil partner jako první, směřujte svými prsty vždy směrem k zemi. Pokud možno si nedávejte při
Pokud byste se ve Spojených arabských emirátech zdráhali sdělit číslo vašeho mobilního telefonu, brali by to vaši partneři jako projev neserióznosti. Číslo mobilu se dokonce používá k identifikaci na úřadech. ilustrační foto: thinkstock
sezení nohu přes nohu. Nemůžete-li již vydržet v sezení snožmo, pak dbejte na to, aby partner nemohl zahlédnout vaši podrážku (považuje se to za urážlivé gesto) a také na to, aby špička boty ve vzduchu nesměřovala na žádného Araba v místnosti. Jednacím jazykem je běžně angličtina. Vzhledem k tomu, že tři čtvrtiny lidí ve Spojených arabských emirátech arabsky nemluví, jsou vždy potřebné anglicky psané firemní materiály. Vhodným dárkem pro obchodního partnera je především české sklo. Zcela nevhodné jsou naopak dárky s křesťanskou nebo jinou (kromě islámské) náboženskou symbolikou. Evropská vážná hudba také nebývá vhodným dárkem. Rovněž je nevhodné dávat jako dárek arabskému protějšku láhev alkoholu.
Mobil místo rodného čísla
Zcela běžné je v Emirátech bez zaváhání sdělovat číslo svého mobilního telefonu. Na úřadech číslo dokonce slouží jako váš osobní identifikátor (žádný systém rodných čísel v zemi není zaveden). Pokud byste se tzv. ošívali sdělit číslo svého mobilu, bylo by to považováno za projev nedůvěry, až důvod k podezření z neserióznosti. Doporučujeme mít číslo mobilu uvedeno na vizitkách a později v případě častějších cest do Emirátů si pořídit místní mobilní
číslo. Vyplatí se to jak společensky (vyvolává to důvěru, že to se vstupem na tento trh myslíte opravdu vážně), tak také ekonomicky (český roaming – bez ohledu na operátora – je drahý). Arabský svět je protkán byrokracií podstatně více, než je tomu u nás. Navíc celá řada pravidel vyřizování na úřadech se často mění a dozvídáte se je postupně v průběhu vyřizování, neboť často nejsou nikde souhrnně zveřejněna. V každém případě platí zlaté pravidlo – nebuďte před žádným úředníkem netrpělivý či nervózní, neboť jedině tak dojdete vytrvale až k poslední přepážce, k poslednímu razítku a nakonec pak k cíli vašeho snažení. Je zde třeba respektovat náboženské svátky a jiné rozložení pracovního týdne. V pátek se nepracuje a standardní pracovní týden je od neděle do čtvrtka. V době ramadánu jsou úřední hodiny jen od desáté do dvanácté nebo maximálně do dvou odpoledne. Pokud možno se tedy návštěvě Emirátů během tohoto měsíce vyhněte. Dále je dobré vědět, že v Emirátech je pohlavní styk mezi nesezdanými osobami (včetně nemuslimů) trestným činem a na hotelu spolu mohou bydlet jen manželé, nikoliv nesezdané páry. Autor textu více než šest let působil jako ředitel kanceláře ministerstva průmyslu a obchodu/ agentury CzechTrade v Dubaji.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
11
Rozhovor
V Emirátech si musíte zvyknout na jiné vnímání času a nespěchat Spojené arabské emiráty jsou považovány za nejbezpečnější stát v regionu Perského zálivu a to je pro obchod také velmi důležité, tvrdí Roman Míšek.
E Roman Míšek Vedoucí zastoupení Ministerstva průmyslu a obchodu ČR v Dubaji
[email protected]
Kancelář ministerstva průmyslu a obchodu (dříve CzechTrade) ve Spojených arabských emirátech vede od letošního června. Ale přes deset let se pohybuje v byznysu na Blízkém východě – buď jako firemní manažer v oblasti petrochemického průmyslu, nebo jako obchodní rada. Takže velmi dobře chápe, čím a jak může českým firmám pomoci při vstupu na tamní trhy. Pracoval v Iráku, Kuvajtu a Libyi. Vztah k lokalitě i lidem má už z dob studií, protože je absolventem Filozofické fakulty UK, obor historie a arabistika.
miráty mají téměř stejnou rozlohu jako Česká republika, ale to je asi jediná podoba. Tamní svět a tím pádem i byznys je velice odlišný od evropského. Roman Míšek, šéf kanceláře ministerstva průmyslu a obchodu v Dubaji, tvrdí, že se ve Spojených arabských emirátech ještě nesetkal s něčím, o čem by si řekl, že je to jako v Česku. Pro tamní byznys doporučuje osobní kontakt a přestat sledovat hodinky na ruce. „Oni mají čas, my hodinky. Klid a pohoda při jednání se vyplatí, zvlášť nyní, kdy Expo 2020 v Dubaji nabídne nové šance na kontrakty,“ míní Míšek. O této zemi Perského zálivu se v Česku traduje, že nabízí přívětivé prostředí pro podnikání bez větších překážek. Je pravda, že je tam levná pracovní síla a nulové daně? Správně, daně tady nejsou, jedině snad celní podmínky podle druhu zboží. Nerad to spojení používám, ale opravdu je tu investorský ráj. A to se ještě násobí ve světle nových událostí, protože emirát Dubaj aktuálně získal pořadatelství výstavy Expo 2020. Což je tady vnímáno velmi pozitivně vzhledem k tomu, že se očekává nárůst pracovních míst. Novinové zprávy uvádějí 270 tisíc nových pracovních příležitostí, může se to vyšplhat až na 300. To je velmi pozitivní zpráva pro všechny, tedy i pro české firmy. Expo přinese, tak jako při všech světových výstavách, stavební boom. Už se o něčem mluví konkrétně? Všechny nedostavěné stavby se v krátké době dokončí, v plánu jsou nové hotely, velké infrastrukturální projekty. Emirát Dubaj v minulých čtyřech letech zažil recesi, před rokem se nastartoval nový
12
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Marcela Honsová
[email protected]
růst a Expo představuje obrovskou investiční příležitost. V jeho důsledku se stanou Emiráty samozřejmě velice atraktivní pro investory, na druhou stranu se už tak silně konkurenční prostředí ještě přiostří. V mnohem menším měřítku než Expo, ale přesto se v Dubaji koná téměř neustále nějaký veletrh, nedávno byl zaměřený právě na stavebnictví. Jak na něm byly zastoupené české firmy? Přímo se zúčastnily čtyři české podniky a dva jen prostřednictvím katalogové prezentace. Prakticky stále jsme měli na stánku plno, mám z toho velmi pozitivní dojem. Zaujaly všechny firmy, které tu byly – Technistone vyrábějící tvrzený kámen, Merko specializující se na zařízení pro výrobu betonu, Rako s keramickými obklady a dlažbami, které ovšem už vlastní Lasselsberger, a CTB, jež se věnuje stavbám tunelů a stabilizaci svahů. Firmy, které sem přicházejí, by se každopádně měly na veletrhu prezentovat. Ačkoliv to pro Evropu ani tak neplatí a společnosti obvykle tvrdí, že jim účast na veletrhu nepřinesla ani malý výsledek, tak tady má bez účasti na veletrhu i zavedená firma mnohem horší pozici. To je obecný fakt. Z Dubaje obhospodařujete i jiné země než Emiráty? Měl bych vyhledávat příležitosti pro české firmy také v Kataru a Saúdské Arábii. Třeba právě v květnu organizujeme stavební veletrh v Kataru. Chystáme tam jako ministerstvo průmyslu a CzechTrade stánek. Půjde o společnou exhibici v rámci strategie vyhledávání obchodních příležitostí i v okolních zemích. Firmy se mohou k účasti přihlásit u agentury CzechTrade.
Rozhovor chodu, ale i centrem pro Blízký východ a pro asijský trh. Je zde velké množství firem, které odsud řídí firmy v Bahrajnu, Iráku a jiných zemích. Je zde letecké centrum umožňující spojení do celého světa, zejména pro Východ a Asii. Pokud chce firma působit na Blízkém východě, tak nejideálnější je Dubaj. Existuje i něco, proč se Emirátům vyhnout? Rizika jsou obecná jako všude jinde. Je důležité zdůraznit, že je tu multikulturní společnost. Je třeba si uvědomit, že trh se řídí zákony, které jsou důležité pro arabský obchodní svět. Pokud sem zástupce firmy jede, nemůže čekat okamžitý úspěch, je třeba se dobře připravit a počítat s tím, že je zde silné konkurenční prostředí. A jak se v takových podmínkách dá zvítězit? Vyžaduje to velkou dávku trpělivosti a přizpůsobit se místním podmínkám. Firma, která chce uspět, si musí svoji pozici budovat postupně, musí přijmout fakt, že všechno se tu řídí jiným časovým pásmem. Zjednodušeně řečeno oni mají čas, my máme hodinky. Pokud si tu firma hledá partnera, tak musí předpokládat, že bez přímého oslovení se zrealizuje velice málo. Pokud má už klienta a ten nereaguje na nabídku, byť je třeba nějak časově omezena, tak je zcela běžné, že se ozve až za dva měsíce. To se tady nepovažuje za prohřešek.
Roman Míšek. foto: czechtrade
Tvrdíte, že veletrhy jsou velice důležité kvůli kontaktům. Proč? Obchod se tady dělá takzvaně přes tvář. To znamená, že bez toho, že by sem zástupci firmy vyjeli, může podnik jen velmi těžko uspět. Přímý kontakt je velice důležitý pro zdejší byznys. Nefunguje tu obchod tak, že se posílají nabídky přes e-mail a čeká se na odpověď. Proto
je velmi vhodné hledat partnery třeba na veletrzích. A existuje nějaký hlavní důvod, proč vůbec ve Spojených arabských emirátech podnikat? Na to existuje jednoduchá odpověď, protože Dubaj je a potažmo Abú Dhabí se stane střediskem islámského ob-
Platí totéž v arabském byznysu i pro nás? Samozřejmě, že ne. Pokud se zaváže evropská firma k nějaké zakázce, tak se předpokládá, že ji dodá co nejdříve, naprosto přesně a podle toho, jak se domluvili. Od nás se očekává, že budeme perfektní, z tohoto důvodu také podniky v Emirátech vyhledávají evropské partnery. Pak bychom také měli počítat s tím, že předem domluvené jednání v určitý čas začne později. Není to neúcta k nám, nesnižuje to náš význam. Je to běžný postup. Na takových příležitostech se ukáže, jaká je síla vašeho zástupce, jaké kontakty ve společnosti má. Pokud máte silného agenta s dobrými společenskými kontakty, pak samozřejmě bude vaše obchodní cesta mnohem jednodušší.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
13
Rozhovor Desatero pro obchodování v SAE podle agentury CzechTrade 1. Mobil: Sdělování čísla mobilu je běžné a číslo často slouží jako osobní identifikátor, neboť v SAE se nepoužívají rodná čísla. 2. Jazyková vybavenost: Uplatníte angličtinu, která dominuje nad oficiální arabštinou. Partnera potěší arabská verze katalogů, ale jen do doby, než zjistí, že jsou v překladu chyby, což se často stává. 3. Tradiční společnost: Arabové respektují rodové a kmenové vazby, ve kterých mají hlavní slovo starší, proto důvěryhodně působí delegace se starším zkušeným odborníkem. Ženy mohou být součástí týmu, ovšem vedoucím má být muž. 4. Spolehlivost: Domluvené schůzky budou přesouvány častěji než v evropských poměrech. Pamatujte, že pokud se muslimům nepodaří dostat na schůzku, pak si ji Alláh nepřál. Je potřeba se připomenout, být velkorysý, nemluvit o ztrátě času, ale vyjádřit pochopení a připravenost uskutečnit schůzku v jiném termínu. 5. Komunikace: Arabové upřednostňují fax před virtuálním e-mailem, ale jen písemná komunikace nestačí. Je nutné zavolat, zda nabídku obdrželi, popovídat si. Dalším krokem jsou návštěvy, neboť obchody vznikají při osobním setkávání. 6. Trpělivost: Místní obchodníci jednají obezřetně. Svůj zájem hned neukazují, aby si nejprve prověřili váš zájem o dlouhodobou spolupráci. 7. Sjednávání schůzek: Na návrh schůzky partner odpoví zdvořile ve smyslu „ano, velmi rád se s vámi setkám, budu-li v té době v zemi“. Máte kupovat letenky, nebo ne? Ano, ale schůzky doladíte až na místě. Mějte v záloze více kontaktů, a když se třetina neuskuteční, byla cesta úspěšná. 8. Průběh schůzky: Jednání může být přerušováno vyřizováním jiných záležitostí, včetně telefonátu s bratrem, protože odmítnout hovor kvůli práci by bylo neslušné. Mějte na paměti, že pro arabské partnery jsou prioritní mezilidské vztahy. 9. Modlitba: Pokud se jednání protáhne a zasáhne do doby modlitby, může vás muslimský partner požádat o strpení a odejde do modlitební místnosti. 10. Rozhodování: Na pracovní cesty musejí přijíždět zástupci firem s pravomocemi rozhodovat a odpovídat na dotazy partnera přímo na místě bez odkazů.
14
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Doporučujete firmě jako „styčného důstojníka“, který ji bude v Emirátech zastupovat, vlastního zaměstnance, nebo raději místního člověka? Obojí je možné, ale stejně bude muset jednat s místními lidmi, což jde samozřejmě zdejším lidem mnohem lépe. Cizinec nebude nikdy znát tak dobře místní společenské prostředí jako místní člověk. Záleží na strategii firmy a produktu. V Emirátech je tak přes deset velkých českých firem, které tu mají dlouhodobě českou pobočku a jsou tu úspěšné, jako třeba Vítkovice, Ravak, Preciosa a Lasvit. Mají tady své zástupce, ale samozřejmě musejí spolupracovat s místními kontakty. Také pozor na to, že typy podnikání jsou přísněji licencované v Emirátech než v Česku. Třeba ve zdravotnických zařízeních je nutné přesně definovat činnost, jakou chceme realizovat, protože přesně podle toho bude licence vystavena. Prý existují dvě možnosti, jak proniknout na trh – najít takzvaného sponzora, což je místní partner, který ovšem na rozdíl od našich sponzorů peníze za pomoc bere, nebo podnikat ve volných zónách. Můžete obě možnosti vysvětlit? S místním partnerem lze firmu založit uvnitř Emirátů, což je nejčastější a odpovídá to naší společnosti s ručením omezeným. Ovšem při této variantě podnikání musíte vycházet z toho, že 49 procent bude mít cizí, tedy česká firma
Rozhodnutí o tom, která z variant je lepší, záleží právě na firmě, podle jejích aktivit, produktů, podle toho, jak si představuje své působení v Emirátech. Emiráty jsou naším největším obchodním partnerem v arabském světě. Český export do SAE je posledních pět let nad hranicí půl miliardy dolarů. O jaké firmy je a bude podle vás největší zájem? Už jsem uvedl, že v tuto chvíli se očekává velký stavební boom a růst realitního trhu. Takže to je určitě příležitost pro firmy, které dodávají stavební materiály, interiérové vybavení, stavební technologie. Jinak ten výčet je velmi široký, protože Emiráty jsou založené obchodně, nikoli výrobně, takže je tu volný trh pro všechny typy produktů od potravinářství až po design. Navíc tu máme solidní pověst. V některých emirátech jako třeba Rás al-Chajma patříme k nejsilnějším exportérům. I tady v Dubaji má Česko svůj zvuk. Podle statistik Světové banky zabere českým byznysmenům papírování 413 hodin ročně, v SAE jenom 12 hodin. Opravdu je tam administrativa tak jednoduchá? Ne, není. Myslím si, že je to trochu idealizovaný stav. Mnoho věcí se tady dá zařídit on-line, úřady jsou dobře připravené k takovému řešení, ale praxe vypadá jinak. Existují tu silné byrokratické principy, které se velmi těžko obcházejí. Pokud byznysmenovi chybí na nějakém
Pokud byznysmenovi chybí na nějakém dokumentu razítko, které druhá strana očekává, pak je naprosto jisté, že se bez něj nedostane ani o krok dál. a 51 místní podnikatel. Je to vlastně jakýsi joint-venture. Ovšem rozdělování zisku není podle poměru vlastnictví, ale na základě dohody. Druhá možnost je, že založíte firmu uvnitř bezcelní zóny. Těch je v Emirátech kolem třiceti. V těchto lokalitách lze mít společnost s jedním vlastníkem, takže není nutný sponzor z Emirátů. Ovšem v takové firmě je vyšší náročnost na kapitál a existují tam určité limity. Třeba si nemůžete najmout kancelář ve vnitrozemí, ale jen v té zóně.
dokumentu razítko, které druhé strana očekává, pak je naprosto jisté, že se bez něj nedostane ani o krok dál. Ale asi už tam evropské zvyklosti trochu zapustily kořeny? Je to multikulturní země velmi otevřená vůči Evropanům. Žije tu třeba mnoho Britů a Němců, hlavně ovšem velké komunity Indů, Pákistánců, Filipínců. Emiráty jsou vůči cizincům velice otevřené, ovšem za podmínky, že dodržují pravidla islámské společnosti. Je tu
Rozhovor
Pohled na Dubaj z nejvyšší budovy světa Burdž Chalífa. foto: shutterstock
zcela jasné, co se považuje za etické, a co za neetické. Například v době ramadánu se může návštěvníkovi stát, že ho úřední osoba vyzve, aby se oblékl vhodněji. Stejně tak neetické je třeba líbání na ulici. Nikomu nevadí, když Evropané chodí v tričku a šortkách, na druhé straně nesmí provokovat. Ale na obchodní jednání se asi v kraťasech nechodí? To opravdu ne, ale nemusí se vždy dorazit v kravatě a obleku. Záleží na typu jednání, není nic striktně dané. Ve 42 stupních Celsia si neobléknete kravatu a oblek. V tom je společnost tolerantní, ale když vás bude přijímat šejk, tak je třeba přijít společensky oblečen. Existuje nějaké pravidlo, jak se při byznys jednáních chovat? Nemělo by se spěchat, celá atmosféra by měla být ve velmi přátelském duchu. Můžeme velmi volně hovořit o tom, jaký máme pocit z návštěvy. Co je zvyklostí v Česku, co v Emirátech. Na začátek
doporučuji takových dvacet minut volného povídání ve společenském duchu, a potom se teprve volně dostat ke konkrétnímu tématu, proč jste vlastně přijeli. Nedoporučuji okamžitě přednést vaši nabídku nebo diskutovat o projektu. Obecně tu platí – nespěchat s ničím, počkat, až nás hostitel vybídne nebo navodí atmosféru, že je vhodné se už bavit o obchodu. Pokud se tu setkáváte ve firmách s manažerkami, tak se můžete chovat evropsky. Není vhodné být překvapený, i když je to minoritní záležitost. Společenská jednání se odehrávají běžně jako v Evropě, nic výjimečného. K dorozumění stačí angličtina. Co se vám na Emirátech líbí? Že je tu hodně otevřená společnost a příležitost poznat různé kultury. Tak by to měl vnímat i byznysmen, který sem přijede. Je to společnost, která přesahuje do druhé poloviny 21. století. Je to ukázka, jak by jednou mohl vypadat svět. Multikulturní prostředí
s rozdílným náboženstvím a s velmi silným ekonomickým základem. Evropu čekají silné změny a tady je ukázka, jak moderní svět může vypadat. Chválíte multikulturnost Emirátů, ale na nejvyšším společenském žebříčku stojí automaticky domácí lidé... Je pravda, že tu probíhá silná vlna takzvané emiratizace. Vládnoucí rodina prosazuje rodilé Emirátčany do klíčových funkcí i na vrchol managementu na úřadech i soukromých firem. Podle statistik je tu 15 procent Emirátčanů a 85 procent zahraničních expertů. Jaké firmy za vámi přicházejí? Ty, které si uvědomují, že vázat byznys jen na Evropu není perspektivní a je třeba hledat odbytiště. A právě Emiráty by měly být na prvním místě, protože prostředí je tu pro byznys nadobyčej vhodné, investorsky bezpečné. Funguje tu bankovní systém i principy známé z Evropy. Těžko bych teď našel ekvivalent v tomto regionu k Emirátům.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
15
Úspěšný exportér
Klienty ze zemí Perského zálivu je třeba k zaplacení vybídnout Dubaj je ideálním městem pro uzavírání kontraktů se zeměmi Perského zálivu, ale i dál směrem na východ.
N
Zdeněk Tůma (55)
Spolumajitel, jednatel, obchodní ředitel firmy Watek. V roce 1982 absolvoval Vysokou školu chemickotechnologickou v Praze, a nepočítáme-li krátké působení před vojenskou základní službou, tak se celý profesní život věnuje úpravnám vody. Nejprve působil ve firmě Kovofiniš v Ledči nad Sázavou, kde pracoval v laboratoři, ve výzkumném středisku, technickém rozvoji a posléze i v obchodu. Po založení firmy Watek se už naplno věnoval jen obchodní činnosti. Jeho doménou je ruský a tuzemský trh. O tom posledním tvrdí, že je mnohem složitější než jakékoli jiné exotické země. Proto se odreagovává sportem – je trenérem, rozhodčím i funkcionářem házené. Ale nejvíc ho naplňuje práce ve firmě. foto: Archiv WATEK
16
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
a fungující reklamu k mezinárodním veletrhům, kde je možné sehnat kontakty a posléze i kontrakty, spoléhá firma Watek z Ledče nad Sázavou. Její majitelé z vlastních bohatých zkušeností tvrdí, že neexistuje lepší start na zahraniční trhy než dobře zvolený veletrh. V listopadu byli na Medica Düsseldorf, v prosinci na Zdravoochranenie Moskva a v lednu se chystají na Arabhealth Dubaj. Do těchto tří teritorií jezdí pravidelně a odmítají, že státní podpora zahraničních výstav jsou vyhozené peníze. „Ať nám nikdo nepomáhá žádnými daňovými úlevami, ať nás nechají v klidu pracovat. Jedinou pomocí, o kterou stojíme, je podpora české účasti na veletrzích. To pro nás v současné době zajišťuje CzechTrade a to je to nejvýznamnější a zásadní pro naši firmu. Je to největší přínos pro naši exportní politiku,“ uvádí Zdeněk Tůma, spolumajitel a obchodní ředitel Wateku. Firma se specializuje na vývoj, výrobu montáže technologických celků i jednotlivých zařízení pro úpravu vody.
Na začátek stačilo pár tisíc korun
Společnost začínala v devadesátých letech jako mnoho jiných v tuzemsku označovaných za garážové firmy. Šestice zakladatelů společnosti většinou působila ve výzkumu a vývoji ledečského Kovofiniše, jehož směřování po kuponové privatizaci se jim ale nelíbilo. Měli dojem, že management nevede podnik k prosperitě, a tak se trhli. Ve spolupráci s Výzkumným ústavem vodohospodářským se zaměřili na výrobu malých laboratorních zařízení na bázi reverzní osmózy, což je čištění vody membránovou filtrací za nižší spotřeby energie i vstupní vody na rozdíl od kla-
Marcela Honsová
[email protected]
sické destilace. Tuto cestu považovali za perspektivní a věřili, že zařízení na úpravu vody mají budoucnost. „Každý ze společníků dal do Wateku, který představuje složeninu slov voda a technologie, čtyři tisíce korun na nákup materiálu na první zařízení. To jsme začali vyvíjet a vyrábět podle našich představ v pronajaté místnosti,“ vzpomíná Tůma. Tehdy šlo především o zařízení na výrobu destilované vody pro lékárny, které je kvůli nové vyhlášce musely mít. V současné době má tento přístroj odhadem 600 lékáren v Česku a na Slovensku. „Lékárny byly náš první největší odběratel. Dodnes vzpomínám na první kšeft. Byla to lékárna v Hlinsku, kam jsme v únoru 1994 všichni jeli zařízení instalovat a v hotovosti jsme si odvezli 23 500 korun. Měli jsme z nich ohromnou radost,“ přiznává jeden ze zakladatelů společnosti Tůma. Tehdy v začátcích se roční tržby firmy Watek pohybovaly přes milion korun, v současné době už v rozmezí 30 až 40 milionů. Zato zaměstnanců moc nepřibylo. Z původních několika lidí je jich nyní dvacet. „Už jsme měli také čtyřmilionový roční zisk, ale v průměru se pohybujeme ve stovkách tisíc korun. Co vyděláme, investujeme zpět do firmy. Jako podnikatelé jsme si z peněz, které firma vydělala, ještě ani jednou nic nevyplatili,“ uvádí Tůma.
Dubaj: místo pro arabský byznys
Watek také nemá žádné dluhy, většinou si na své investice vydělá. Pouze na přelomu tisíciletí, když se stěhoval do svého, využil bankovní úvěr asi za 1,5 milionu korun. V Ledči nad Sázavou koupila společnost objekt místní energetické služebny za dva miliony a za šest jej rekonstruovala do dnešní moderní podoby. „Hospodaříme jako malá
Úspěšný exportér Watek
Zařízení společnosti Watek v kuvajtské nemocnici London Hospital. foto: Archiv Watek
rozumná rodina,“ míní jednatel firmy Tůma. Zatím si prý sedmička majitelů (postupně k šestici zakladatelů přibyl ještě jeden společník) rozumí natolik spolehlivě, že odolala i zahraničnímu zájemci, který chtěl firmu koupit. „Zatím držíme, až se tomu všichni diví. Možná i proto, že nás to pořád baví a nikdy jsme se nedostali do závažných problémů. Někteří společníci jsou v pokročilejším věku, takže možná přijde doba, kdy budou chtít odejít, ale dosud fungujeme,“ uvádí pětapadesátiletý Tůma. Nejstaršímu ze spolumajitelů je 69 let, nejmladšímu o dvacet méně. Watek posléze k malým laboratorním zařízením na úpravu vody přibral větší pro průmyslové provozy třeba ve farmaceutickém průmyslu či povrchových úpravnách vod. Koncem devadesátých let pak výrobní program rozšířil i o úpravny vody pro malé průmyslové celky, vesnice či třeba rekreační areály, restaurace a podobně. Vodu zbavuje především železa, manganu, dusičnanů, neřeší radon. Čistí takzvaně vstupní vodu, nikoli odpadní. I když firma nabízí už ověřené typy zařízení, je schopna reagovat na speciální přání zákazníka, takže na základě jeho požadavků zpracuje technologické schéma, které
posléze vyrobí, montuje a servisuje. Dvacet až třicet procent produkce míří na export, hlavně na Slovensko, do Polska, Litvy, Ukrajiny, Ruska, Rumunska, Chorvatska, Slovinska, Kuvajtu, Turecka a slibně se začíná rozvíjet Kazachstán. Do Ruska jdou především velká zařízení pro farmaceutický průmysl. Jinak je ovšem vývoz zaměřen hlavně na laboratorní zařízení do nemocnic, většinou pro oddělení klinické biochemie a biochemické laboratoře. A s těmito přístroji na úpravu vody pro nemocnice Watek boduje také v zemích Perského zálivu. Ovšem první kontakty začaly kde jinde než na veletrhu. Na světové medicínské výstavě v Düsseldorfu se začátkem 21. století setkali s kuvajtským byznysmenem, který zastupoval společnost London Hospital vlastnící několik nemocnic v Kuvajtu. Za rok následovaly už dodávky k Perskému zálivu. Stejně tak rychle proběhlo i jednání se zástupci Advanced Technology Company (ATC), která spravuje v Kuvajtu 500 zdravotnických zařízení. Tam se společnost uchytila v době, kdy nebyl arabský svět nakloněný výrobkům ze Spojených států amerických, a postupně tam dodala padesát zařízení na úpravu vody.
Firma sídlí v Ledči nad Sázavou. Vznikla koncem roku 1993 a pracovat začala v únoru 1994. Specializuje se na úpravu vody. Dvacet zaměstnanců vymýšlí, vyrábí a montuje přístroje na úpravu vody pro laboratorní i technologické účely, což tvoří 30 procent produkce. Dále zařízení pro průmyslové podniky (50 %) i pro malé celky, jako jsou obce do 1000 obyvatel, rekreační centra, restaurace i rodinné domy (20 %). Roční tržby se pohybují mezi 30 až 40 miliony korun. Na export směřuje 20 až 30 procent výroby, především na Slovensko, Ukrajinu, do Polska, Litvy, Ruska, Rumunska, Chorvatska, Slovinska, Turecka a Kuvajtu. Dubaj firma považuje za strategické místo pro byznys v Perském zálivu, ale i dál na východ. Šest zakládajících byznysmenů vlastní šestnáctiprocentní podíl firmy, sedmý společník čtyři procenta.
Na výstavě v Düsseldorfu Češi pochopili, že země Perského zálivu jsou zajímavý trh, a začali se jezdit prezentovat přímo tam. Od roku 2004 nevynechali výstavu v Dubaji ani jednou. „Je to ideální místo jak pro státy Perského zálivu, tak i třeba dál pro Pákistán, Indii a podobně. Pro partnery z této lokality je Dubaj také dostupnější než Evropa,“ upozorňuje obchodní šéf Wateku. Příklad této firmy, jak obchodovat se Spojenými arabskými emiráty, prý není vzorový. „Nejezdili jsme neustále k Perskému zálivu, nelámali jsme partnery, nebylo pro nás nikterak náročné získat zakázky,“ tvrdí Tůma. Stačilo jim setkání na veletrhu, diskuse nad cenou a kontrakt byl uzavřený. Samozřejmě se manažeři společnosti z Ledče nad Sázavou zajímali u pracovníků CzechTrade, jakou taktiku zvolit při obchodování s Araby, ale nakonec mají pro své následovníky jen jednu radu týkající se plateb. Padesát procent zakázky platí obchodní partner předem a zbytek podle smlouvy 60 dní po dodání. „Týden před splatností klienty upozorňujeme, že mají uhradit zakázku. Tohle stačí, aby peníze přišly. A to je tajemství celého obchodu,“ dodává Zdeněk Tůma.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
17
Státy v číslech
Životní úroveň v Emirátech je díky ropě srovnatelná s Německem Země je pro firmy lákavá dynamikou ekonomiky, kvalitní infrastrukturou, konkurenceschopnou daňovou politikou i politickou stabilitou.
S
pojené arabské emiráty (SAE) představovaly v roce 2012 podle parity kupní síly třetí největší ekonomiku ze skupiny států Perského zálivu (za Íránem a Saúdskou Arábií) a 48. největší ekonomiku světa. Přitom podle počtu obyvatel nedosahuje tento stát ani velikosti České republiky. HDP Emirátů v roce 2012 dle parity kupní síly odpovídal asi 387,4 miliardy mezinárodních dolarů a jeho průměrný meziroční růst byl v dlouhém období (rok 1990 až 2012) roven 4,9 %. Pro rok 2013 se očekává pouze mírný hospodářský růst z důvodu přetrvávající komplikované ekonomické situace ve světě, na níž jsou Emiráty těsně závislé zejména kvůli exportu ropných produktů.
Vysoká životní úroveň, která ale klesá
Z hlediska ekonomické úrovně jsou SAE podle parity kupní síly šestnáctou nejrozvinutější zemí světa a v regionu Perského zálivu jim v tomto smyslu patří třetí místo. HDP na osobu v Emirátech dosahoval v roce 2012 podle parity kupní síly 42 080 mezinárodních dolarů, což je přibližně ekvivalentní životní úrovni v Německu (40 901 mezinárodních dolarů). Negativně na druhé straně lze hodnotit kontinuální pokles životní úrovně v SAE, který byl v období mezi lety 1990 a 2012 roven průměrně minus 2,4 % ročně. Výše popsaný záporný vývoj je způsoben tím, že průměrný meziroční růst populace byl ve sledované periodě jedenapůlkrát rychlejší než průměrný meziroční nárůst HDP země. Strukturální rozdělení hospodářství SAE odpovídá úrovni závislosti 18
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Petr Zapletal odbor ekonomických analýz, MPO
[email protected]
Spojené arabské emiráty a ropa Vývoj průměrné denní těžby ropy v SAE mezi lety 1980 a 2012 (v tisících barelů) 3500
3380
3000 2500 2000
1740
1500 1000
1980
1990
2000
2012
10 zemí s největšími zásobami ropy v miliardách barelů 300 250
298 266
200 174
150
157
150
100
102
50 0
98
87 48
Venezuela Saúdská Arábie
Kanada
Írán
Irák
Zdroj: BP, Statistical Review of World Energy, červen 2013
země na těžbě ropy a jejím zpracování (majoritní význam průmyslu), nicméně odráží též snahu SAE diverzifikovat ekonomickou činnost směrem do sektoru služeb. Stát se snaží snižovat rizika ekonomického propadu pro situaci, kdy vyčerpá své zásoby černého zlata.
Kuvajt
Spojené Ruská arabské federace emiráty
Libye
Zásoby ropy na zhruba 79 let
37 Nigérie
V roce 2009 přispívaly jednotlivé složky ekonomiky k tvorbě celkového produktu země následně: průmysl 53 % HDP, služby 46 % HDP a zemědělství 1 % HDP. Vezmeme-li v úvahu odhad prokazatelných zásob ropy SAE na konci roku 2012
Státy v číslech
Jedním z projektů, který má ilustrovat bohatství a prosperitu Spojených arabských emirátů, jsou umělé ostrovy v Dubaji tvořící dohromady velkou palmu. foto: reuters
(zhruba 97,8 miliardy barelů, což odpovídá asi 5,9 % světových ropných zásob) a průměrnou denní těžbu suroviny v SAE za tentýž rok (zhruba 3,4 milionu barelů denně), lze vypočítat, že za předpokladu nezměněných podmínek budou dnešní zásoby černého zlata v Emirátech vyčerpány za přibližně 79 let. Otevřenost ekonomiky SAE – měřená podílem obratu zahraničního obchodu na HDP – je asi 163 % (rok 2011), což poukazuje na značně pokročilou úroveň liberalizace zahraničního obchodu a integrace země do světového hospodářství. Vzhledem k zaměření ekonomiky SAE především na export ropy ovšem uvedený výsledek není překvapující. Nejdůležitějšími exportními partnery SAE je Japonsko (16,1 % celkového vývozu), Indie (13,4 %), Írán (10,9 %), Jižní Korea (5,6 %) a Thajsko (5,5 %). K nejvýznamnějším importním partnerům patří Indie (19,8 % celkového dovozu), Čína (13,7 %), USA (8,1 %), Německo (4,6 %) a Japonsko (3,8 %). Mezi lety 2001 a 2011
docházelo ke kontinuálnímu nárůstu importu i exportu Emirátů, který byl pouze v krizovém roce 2009 přerušen meziročním propadem obou složek zahraničního obchodu. V roce 2011 činil obrat zahraničního obchodu SAE 566,8 miliardy amerických dolarů, z čehož asi 56 % představoval vývoz. Na celkovém exportu České republiky se Emiráty v roce 2012 podílely 0,4 % (625,8 milionu dolarů). Podíl SAE na dovozu do Česka byl zanedbatelný (zhruba 33,2 milionu dolarů). Nejdůležitějším obchodním artiklem, který Česko do SAE vyváží, jsou kancelářské stroje a zařízení k automatickému zpracování dat. Jejich vývoz se v roce 2012 meziročně zvýšil o 3,2 %. Budoucí úspěšnost Emirátů je závislá na vývoji jejich konkurenceschopnosti. Ta se podle Institute for Management Development, World Competitiveness Center v případě SAE zlepšila. V roce 2013 obsadila země na škále konkurenceschopnosti ekonomik osmou příčku z 60 hodnocených států, což je o 20
příček lepší umístění než v roce 2011. Česká republika pro srovnání roku 2013 obsadila 38. příčku, ovšem její konkurenceschopnost má v posledních letech sestupnou tendenci. Největším potenciálem Emirátů je dynamika jejich ekonomiky, kvalitní infrastruktura, konkurenceschopná daňová politika, politická stabilita, přístup k financování a poměrně úspěšné zavádění alternativních energetických zdrojů (jako například plán na výstavbu čtyř nových jaderných reaktorů). Mezi slabiny ekonomiky SAE patří přetrvávající závislost na výnosech z těžby ropy, vysoká zahraniční zadluženost tamějších společností a regionální geopolitické riziko. Příležitosti pro český export do Emirátů by mohly nabídnout speciální ekonomické zóny „Khalifa industrial zone“ a projekt ekoměsta „Masdar City“ v Abu Dhabi, jakož i snaha autorit SAE o další podporu rozvoje v oblasti turistického ruchu, obchodu a logistiky. Ochlazení by naopak měl postihnout realitní trh.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
19
Obchodní politika
V Emirátech se uplatní firmy zejména z oblasti strojírenství a elektroniky Vzhledem k velkým finančním objemům zakázek je pro české výrobce, kteří chtějí vyvážet do Spojených arabských emirátů, snazší volit cestu subdodávek.
Václav Hofman
centrum informačních služeb, CzechTrade
[email protected]
S
pojené arabské emiráty jsou otevřenou ekonomikou s vysokou úrovní HDP na obyvatele. Hospodářský růst země je založen na petrochemickém průmyslu, respektive těžbě ropy. I v současné době ekonomika roste, což je podporováno vyššími cenami ropy. Spojené arabské emiráty si dlouhodobě drží ratingové ohodnocení Aa2 se stabilním výhledem. Moody’s oceňuje oživení trhu s nemovitostmi a více diverzifikovaný soukromý sektor. Odhaduje růst úvěrů o 7–10 %, i díky zvýšené spotřebitelské důvěře a podpoře spotřeby. S největší pravděpodobností bude klesat podíl problémových úvěrů. V roce 2012 přebytek běžného účtu platební bilance zaznamenal nárůst o 30,3 %.
Spolupráce arabských států
Kvůli obavě ze slabého postavení v regionu se řada zemí spojila v Radě pro spolupráci arabských států v Perském zálivu (GCC). Kromě této obavy byly akcelerátorem dohody i ekonomické motivy. Iniciátorem vzniku rady byla Saúdská Arábie, mezi další členy patří právě Spojené arabské emiráty, Bahrajn, Omán, Kuvajt a Katar. Jedná se tak o teritorium reprezentující 38 % zásob světové ropy. V roce 2003 byla vyhlášena celní unie, její praktická realizace však zatím zaostává oproti původním plánům. Narušení vztahů v rámci společenství způsobilo i podepsání smlouvy o volném obchodu mezi Bahrajnem a USA. Od roku 2008 funguje v rámci rady společný trh a jednotliví členové se dohodli na několika krocích, které by měly vést k zefektivnění obchodní spolupráce. Mezi tyto kroky patří například společný celní sazebník, společné celní předpisy 20
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Barometr exportních příležitostí ukazuje, které obory jsou ve Spojených arabských emirátech pro české exportéry nejperspektivnější (zelená barva). grafika: czechtrade
a odstranění všech tarifních a netarifních překážek. Realizace těchto reforem přinesla okamžitý pozitivní efekt v podobě meziročního nárůstu toku zboží v rámci GCC o 20 %. Dalším krokem ke společné integraci bylo v roce 2009 ustanovení měnové rady, která měla být prvním krokem ke vzniku měnové unie. Výhled přijetí společné měny byl ale dlouhý, předpokládalo se šest i více let. Omán a Spojené arabské emiráty
nakonec svůj zájem o vstup do měnové unie nadále nedeklarovaly. Vzhledem k rostoucímu cestovnímu ruchu a z něj plynoucího sílícího sektoru služeb se státy dohodly na jednotném vstupním turistickém vízu pro cizince, které by mělo být vydáváno již v roce 2014.
Zmenšující se závislost na ropě
Ve srovnání s ostatními zeměmi uskupení GCC není závislost Spojených arab-
Obchodní politika
České společnosti Preciosa se ve Spojených arabských emirátech daří, svou pobočku má v Dubaji. Na snímku je dubajský Address Hotel, do kterého firma dodala svítidla, křišťálové záclony a závěsy či téměř 3000 váz. foto: preciosalighting.com
ských emirátů na těžbě ropy tak značná a v tomto ohledu patří zemi primát mezi státy GCC, kdy během posledních dvou dekád snížila svou závislost na těžbě ropy nejvýrazněji z celého uskupení. V roce 2010 činil nepetrochemický podíl na HDP celého GCC 51 %, zatímco stejný ukazatel v témže roce v Emirátech dosáhl 66 %. Stát se také snaží svou průmyslovou výrobu více diferencovat.
Obchodní spolupráce
Stejně jako ostatní země regionu jsou i Spojené arabské emiráty upozorňovány na problém zaměstnanosti a produktivity práce. Statní příslušníci Emirátů (respektive jiných států skupiny GCC) jsou zaměstnáváni ve státní správě, manuální práce s vyšší fyzickou náročností vykonávají ve velké míře přistěhovalci. Sektor veřejné správy tak narůstá a snižuje se produktivita práce. Na to upozorňuje i Mezinárodní měnový fond, který doporučuje zavést komplexní reformy (například omezení mezd ve veřejném sektoru, zavedení cílové dotace mezd v soukromém sektoru). Emiráty se snaží tuto problematiku řešit vyšší podporou
soukromého sektoru a snahou o tvorbu nových pracovních míst s vyšší přidanou hodnotou. S tím je spojen požadavek na zvyšování vzdělávání. Spojené arabské emiráty upevňují hospodářskou spolupráci i s jinými zeměmi než ze skupiny GCC. S Tureckem uzavřely memorandum o porozumění, na jehož základě se očekává zdvojnásobení objemu obchodu těchto zemí na 10 miliard dolarů ročně, navýší se i objem investic (v roce 2012 byla hodnota tureckých investic v Emirátech 6 miliard dolarů). Ve Spojených arabských emirátech se očekávají zejména masivní výdaje na zlepšení dopravní infrastruktury. Utužuje se i obchodní výměna s Čínou a s Indií, a to díky jejich zvýšené poptávce po ropných produktech. Během následujících pěti let se zvýší kapacita těžby ropy na 3,5 milionu barelů denně. Dalším důležitým vývozním artiklem je hliník, 92 % výroby je vyváženo do Japonska a Číny. Do provozoven na zpracování hliníku investuje vláda, cílem je pokrýt 10 % světové spotřeby. Z toho důvodu se připravuje nový komplex EMAL v Abú
Dhabi, jehož výrobní kapacita bude 1,2 milionu tun ročně. Kromě ropných produktů je zpracováván i zemní plyn, který najde využití v tepelných elektrárnách či odsolovacích jednotkách. Dominantním zpracovatelem zemního plynu na trhu je nizozemsko-emirátské konsorcium Borouge.
Příležitosti na trhu
Na trhu Spojených arabských emirátů se na základě dostupných informací z hlediska českého vývozu daří nejvíce komoditám z oboru strojírenství, vzhledem k velkým finančním objemům zakázek je pro české výrobce snazší cesta formou subdodávky. K zavedenému oboru na trhu Spojených arabských emirátů patří také sklářství, bižuterie a šperky (společnost Preciosa má svou pobočku v Dubaji). Mezi další úspěšné obory patří elektronika a elektromechanika (například společnost Kopos, pokud do této kategorie zahrneme i služby v oblasti IT, pak i například společnost Ales FZCO), dále slévárenství a hutnictví, jemná mechanika a optika.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
21
Obchodní politika
Spory: úskalí při výběru rozhodců Rozhodčí řízení nabízí možnost zvolit si rozhodce na základě jeho odborných znalostí
K
aždému z nás by se asi líbilo, kdyby jeho spor rozhodovala osoba, která je v daném odvětví odborníkem. V řízení před obecnými soudy však pravděpodobnost, že se tak stane, není příliš vysoká. Ze zásady zákonného soudce vyplývá, že soudce je k projednávání dané věci určen na základě rozvrhu práce. Přestože u českých soudů je obvyklé, že v rámci jednoho soudu je vyčleněn jeden či několik senátů k vyřizování sporů s mezinárodním prvkem, situaci českého exportéra to příliš nezmění. Může sice předpokládat, že soudce rozhodující věc bude mít alespoň základní znalost (obecného) práva mezinárodního obchodu, nemůže však u něj očekávat hlubší znalost problematiky konkrétního odvětví. Českému exportérovi vyvážejícímu například vlnu se tak může stát, že jeho spor se zahraničním odběratelem bude rozhodovat osoba, která má s vlnou společné pouze to, že je z ní utkán oblek, který nosí. Jiná situace není ani u mnoha zahraničních soudů. Rozhodčí řízení naopak otevírá možnost zvolit si rozhodce podle kritéria odbornosti, která je k rozhodnutí sporu potřebná. Za předpokladu, že splní zákonné podmínky zejména zletilosti, bezúhonnosti a způsobilosti k právním úkonům, si můžeme zvolit jakoukoliv osobu. Podmínkou není (s výjimkou spotřebitelských sporů v České republice) právnické vzdělání, což okruh potenciálních rozhodců značně rozšiřuje.
Pozor na podjatého rozhodce
Volnost při výběru rozhodce však není absolutní a má svá úskalí. Při výběru je nutné dát si pozor, aby rozhodce byl nepodjatý. Riziko, které by strany podstoupily, pokud by si zvolily podjatého rozhodce, spočívá v tom, že tato skutečnost je důvodem pro zrušení rozhodčího nálezu či pro odepření jeho výkonu. 22
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Zbyšek Kordač, advokát, Tereza Kyselová Weinhold Legal
[email protected] [email protected]
ilustrační foto: shutterstock
Mohlo by se tak stát, že poté, co strany absolvovaly celé rozhodčí řízení a vynaložily náklady na jeho vedení, by zjistily, že nevedlo k vyřešení jejich sporu. Převažujícím standardem pro posuzování podjatosti rozhodce je standard důvodných pochybností. Nepodjatým tedy není rozhodce, u něhož je pro jeho poměr k věci, stranám či jejich zástupcům důvod pochybovat o jeho nepodjatosti. Nepodjatým rozhodcem také není osoba, která je v příbuzenském či obdobném poměru ke stranám sporu nebo která má zájem na výsledku sporu. Chtěli bychom však upozornit na méně jednoznačné situace, které též mohou mít za důsledek vznik důvodných pochybností o nepodjatosti rozhodce.
Rizikem jsou i méně nápadné vazby
Za nepodjatého například nebude možné považovat rozhodce, který je společníkem právního zástupce jedné ze stran (zejména za situace, pokud tito společníci sdílejí zisk společné advokátní kanceláře). Pochybnosti ohledně nepodjatosti rozhodce mohou vzniknout též tam, kde expert opakovaně působí jako rozhodce či znalec v případech zastupovaných
stejným advokátem či advokátní kanceláří. V tom případě může mezi expertem a advokátem vzniknout vztah závislosti, který je důvodem pro pochybnosti o nepodjatosti takového rozhodce. Naproti tomu by neměla být vnímána jako vzbuzující důvodné pochybnosti skutečnost, že rozhodce a právní zástupce strany jsou členy stejné akademické či profesní instituce (vysoká škola, Česká advokátní komora) či že se setkali v rámci své profesní činnosti (publikace článků ve stejném sborníku, vystoupení na stejné konferenci). Problematika podjatosti rozhodce může být též velmi aktuální v případech, kdy (ať už z důvodu velmi úzké specializace, či z důvodu významu tržního podílu jedné ze stran na daném odvětví) se osoba experta stane do jisté míry závislou na jedné ze stran. Máme na mysli případy, kdy zkrátka není prakticky možné v daném odvětví působit bez získání zakázek daného dominantního subjektu. Jak tedy vyplývá z výše uvedeného, volnost při výběru osoby rozhodce je jednou z nesporných výhod rozhodčího řízení, nicméně je potřeba dát si pozor na to, aby osoba rozhodce byla nepodjatá.
Obchodní politika
Summit ve Vilniusu přinesl zklamání, dohoda o volném obchodu zatím není Ukrajina odmítla další sbližování s EU. Podle plánované dohody přitom mělo být více jak 98 % vzájemného obchodu osvobozeno od cla.
P
lány pro listopadový summit Východního partnerství ve Vilniusu se jevily do konce srpna 2013 jako jasné. Z šesti partnerských zemí měla ta největší a nejvýznamnější – Ukrajina – podepsat asociační dohodu s EU, jejíž významnou součástí je i dohoda o zóně volného obchodu s EU. Obdobné dohody s dalšími třemi zeměmi – Arménií, Gruzií a Moldavskem – pak měly být na summitu alespoň parafovány, což je všeobecně chápáno jako předstupeň podpisu. Výsledek, jak už nyní víme, původním plánům zdaleka neodpovídá. Situace ještě v průběhu léta vypadala velmi nadějně. Ukrajina slibovala plnit podmínky, které jí stanovila Rada EU v prosinci 2013, aby dohoda sjednávaná od roku 2008 (a parafovaná v létě 2012) mohla být na summitu ve Vilniusu slavnostně podepsána. Příjemným překvapením pro všechny zainteresované byla rychlost, s níž se podařilo finalizovat texty dohod s Arménií, Moldavskem a Gruzií. Jejich sjednávání bylo zahájeno přitom až v roce 2010. Dohodnuté texty pak měly být parafovány rovněž na listopadovém summitu. Ačkoli parafa není nijak právně závazná, jedná se o politický akt demonstrace vůle obou stran dohodu v dohledné době uzavřít. Integrální a významnou součástí textů všech těchto čtyř asociačních dohod jsou přitom prohloubené a komplexní dohody o vytvoření zón volného obchodu s EU.
Dohoda o volném obchodu
Uzavírání dohod o volném obchodu nového typu s důležitými partnery je prioritou aktuální obchodní strategie EU. Evropská politika sousedství, jejímž cílem je ekonomicky i politicky
Zuzana Benešová
odbor obchodní politiky a mezinárodních ekonomických organizací, MPO
[email protected]
Vyjednávání s Ukrajinou byla velmi složitá, naopak s Gruzií, Moldavskem a Arménií šla relativně hladce. Nicméně na začátku září arménský prezident Sargasjan po setkání s ruským prezidentem Putinem oznámil, že Arménie vstoupí do Celní unie, tvořené Ruskem, Kazachstánem a Běloruskem, a bude se podílet na ruském projektu Euroasijské unie. A to přesto, že dlouhodobě označovala asociační dohodu s EU za svou prioritu. Její realizace je s členstvím v Celní unii z principu neslučitelná, protože její součástí je oboustranné snižování celního zatížení.
Jaký byl tlak Ruska?
Poté, co prezident Viktor Janukovyč odmítl podepsat asociační dohodu s EU, požadovaly na demonstracích v Kyjevě jeho rezignaci a rezignaci ukrajinské vlády statisíce lidí. foto: reuters
stabilní bezprostřední okolí EU, řadí mezi tyto důležité partnery i země Východního partnerství. Prostřednictvím dohod o volném obchodu by se měly modernizovat vzájemné obchodní vztahy a především vytvořit lepší podmínky pro jejich další rozvoj. To znamená mimo jiné otevřít si navzájem trhy eliminací cel a odstraněním netarifních překážek i dosažení výrazné harmonizace zákonů, norem a regulací. Sjednané dohody pokrývají nejen obchod se zbožím, ale také se službami, trh s veřejnými zakázkami, ochranu práv k duševnímu vlastnictví a podobně.
Mnohem větší, hospodářsky i politicky významnější Ukrajina pak ustoupila od svých ambicí sbližování s EU doslova za minutu dvanáct. Pár dní před summitem ukrajinský prezident Janukovyč uvedl, že s ohledem na to, že Ukrajina není ekonomicky připravena začít dohodu uplatňovat, ji nepodepíše. Mimochodem se tak stalo rovněž po jednání s ruským prezidentem Putinem. Pro ruský projekt Euroasijské unie je přitom účast Ukrajiny klíčová. Úvahy, nakolik byly úspěšně použity ekonomické hrozby či naopak sliby obchodních výhod ze strany Ruska, nebo naopak zda spíše prezident Janukovyč rozehrál vysokou hru, kdo dá Ukrajině víc, zůstanou zřejmě otevřené. Stejně jako otázky, kdy a zda vůbec vstoupí v platnost dohoda, kterou měla být naprostá většina (více jak 98 %) vzájemného obchodu EU a Ukrajiny osvobozena od cla a která měla přinést celou řadu dalších vzájemných výhod. Nemluvě o tom, co bude dál s Východním partnerstvím, které je pro Českou republiku dlouhodobou prioritou.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
23
Obchodní politika
Solvit pomáhá občanům v řešení problémů se zahraničními úřady Služba už pomohla například s uznáním odborné kvalifikace ve Francii, při potížích s placením daní či při žádosti o příspěvek na dítě v Německu.
Ú
čelem sítě Solvit je rychle, neformálně a pragmaticky řešit problémy, se kterými se občané a podniky mohou setkat v případech, kdy vnitrostátní orgány řádně neuplatňují právní předpisy EU. V poslední době řešil český Solvit několik zajímavých případů, ve kterých došlo k porušení pravidel vnitřního trhu v různých státech.
Neuznaná kvalifikace
Mezi typické příklady, jakými se služba Solvit zabývá, patří případ české občanky žijící ve Francii, která se dostala do potíží s francouzským úřadem při uznávání své profesní kvalifikace. Ve Francii si chtěla nechat uznat kvalifikaci cvičitelky aerobiku, kterou v minulosti získala u vzdělávací instituce akreditované u českého ministerstva školství. Francouzská strana jí však certifikát neuznala a ani jí nebyla nabídnuta jakákoli možnost situaci řešit. Možným řešením by bylo pouze absolvování další nákladné profesní přípravy ve Francii. Hlavním důvodem pro neuznání kvalifikace mělo být údajně příliš jednostranné zaměření výcviku v Česku, přičemž obsah výcviku se měl nedostatečně zabývat otázkou bezpečnosti. Francouzská strana ve svém rozhodnutí odkazovala na text evropské směrnice, podle které pro uznání kvalifikace musí být úroveň kvalifikace alespoň rovnocenná. Získání nového certifikátu ve Francii by pro klientku v praxi znamenalo vysoké finanční (pětkrát dražší kurz než v Česku) i časové náklady, pročež se obrátila na službu Solvit. Podle názoru českého Solvit centra měla být kvalifikace uznána, neboť dle směrnice 24
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Co je Solvit Solvit je neformální a bezplatná služba pro mimosoudní řešení sporů mezi občany (i právnickými osobami) a úřady členských států v případě porušení práva na vnitřním trhu v kterékoli členské zemi EU. V Česku služba působí při ministerstvu průmyslu a obchodu. Kontaktovat ji můžete na adrese
[email protected], na telefonním čísle +420 224 221 701, popřípadě přes webový formulář na adrese www.businessinfo.cz.
František Nejedlý
oddělení vnitřního trhu a služeb, MPO
[email protected]
ku. S tímto kontaktovala rakouský úřad, který kladně odpověděl a zaslal klientovi formulář k potvrzení ze strany českého finančního úřadu. Tento formulář ovšem česká strana nemohla potvrdit, neboť se nejednalo o standardizovaný typ formuláře. Český úřad nicméně poskytl klientovi potvrzení vlastní, které ovšem rakouská strana neuznala za dostatečné. V této situaci se klient obrátil na centrum Solvit, kterému se po konzultaci s ministerstvem financí podařilo případ vyřešit tak, že klient opatřil rakouský formulář českým překladem a potřebná potvrzení byla udělena a přijata.
Příspěvek na děti
neznamená úroveň odborné kvalifikace kvalitativní úroveň vzdělání, ale faktickou úroveň vzdělání. Po intervenci českého centra Solvit a po spolupráci s jeho francouzským protějškem se podařilo zajistit vydání nového rozhodnutí úřadu ve prospěch klientky, které bylo nabídnuto řešení ve formě možnosti složení zkoušky nebo krátké adaptační stáže. S obdobnými obtížemi se mohou setkat i firmy, které chtějí v zahraničí podnikat v oblasti regulovaných činností.
Omylem zaplacená daň
Dalším z problémů, se kterým se v rámci jednotného trhu můžeme setkat poměrně často, je otázka dvojího zdanění či obtíže s vracením daně. Příkladem, kdy Solvit pomohl takovou situaci řešit, může být případ české agentury, která omylem zaplatila daň v Rakousku, ačkoli měla zaplatit daň pouze v Čes-
Další případ, který dobře ilustruje práci Solvitu ve prospěch občanů, se týkal českého občana pracujícího v Německu a žádajícího o vyplacení příspěvků na děti. Příslušný bavorský úřad klienta požádal o zaslání doplňujících údajů, avšak během procesu byl případ předán z Bavorska do Saska. O tomto úkonu se klient dozvěděl až po odeslání údajů na první úřad, přičemž následně oba úřady s klientem přestaly komunikovat. Po opakované snaze vstoupit s oběma úřady do styku se klient nakonec obrátil s prosbou o pomoc na české centrum Solvit. To provedlo právní analýzu případu a dospělo k závěru, že klient má na přídavek na dítě právo. Zároveň dospěl k názoru, že dochází k chybnému uplatňování evropského práva, neboť nedošlo k rozhodnutí o dané žádosti a úřady s klientem přestaly komunikovat. Po jeho intervenci ve spolupráci s německým centrem Solvit bylo úřadem rozhodnuto kladně a příspěvek byl úspěšně převeden na účet klienta.
Obchodní politika
Jak vnímají vývozci intervenci ČNB Exportéři jako jeden z hlavních tvůrců tuzemského HDP již dříve volali po pomoci od státu.
J
e naprosto jednoznačné, že intervence má pozitivní vliv na české exportéry buď ihned, nebo v horizontu přibližně jednoho roku. Odhaduje se, že je na příštích 12 měsíců zajištěno zhruba 35 % z celkové hodnoty očekávaného exportu, ale kurz eura má předkoupeno méně než 10 % podniků. Intervence ČNB přinese jenom letos dvě až tři miliardy korun. Jako vedlejší efekt lze očekávat větší ziskovost, a tedy vyšší odvody do státní kasy, anebo srovnatelnou ziskovost českých výrobků v zahraničí s tou současnou. Tím dojde k posílení konkurenceschopnosti exportérů, k navýšení exportů a k objemovému růstu zisku. To znamená zároveň nárůst odvodů do státního rozpočtu, a to nejen ze zisku, ale i na sociálním a zdravotním pojištění ze zvýšení zaměstnanosti. Kromě toho dojde i k ochlazení poptávky po zahraničním zboží a to pomůže českým výrobcům. Exportéři jako jeden z hlavních tvůrců tuzemského hrubého domácího produktu již dříve volali po pomoci od státu a dlouho si přáli, aby se Česká
Otto Daněk
místopředseda Asociace exportérů
Česká národní banka. foto: HN – L. Fojtík
národní banka v této oblasti chovala více nepředvídatelně, protože její avizované kroky uměli využít pouze burzovní spekulanti. Proto tomuto kroku ČNB můžeme jenom zatleskat. A navíc nepodezírejme členy bankovní rady, že by si nedokázali domyslet krátkodobé negativní dopady, které samozřejmě musely
přijít. V minulosti už mnohokrát bankéři z Příkopů 28 dokázali, že umí, ale teď zcela jednoznačně vyměnili dlouhodobou prosperitu za krátkodobá negativa. A možná že myslí i na několik kroků dopředu. Důležité teď bude, aby České národní bance vydržely síly k udržení kurzu eura na hladině kolem 27 korun.
inzerce
Daně Dotace pro podnikatele Exportní informace Právní informace
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
25
Obchodní politika
Rafinerie i nové elektrárny: české společnosti získávají zakázky v Iráku Export do Iráku je podle hodnocení OECD vysoce rizikový, české firmy se ale při vývozu mohou spolehnout na pojištění.
Hana Hikelová
ředitelka marketingu a komunikace, EGAP
[email protected]
E
xportní garanční a pojišťovací společnost (EGAP) pojistila v posledních pěti letech export do zemí Perského zálivu v hodnotě přes dvě miliardy korun. Největší objem připadá na Irák, Spojené arabské emiráty a Saúdskou Arábii. Podle Exportní strategie České republiky je ze zemí Perského zálivu právě Irák zařazen na seznam prioritních států. Podle hodnocení OECD patří do kategorie 7, riziko je tedy pro export vysoké, nicméně jde o pojistitelnou zemi. Spojené arabské emiráty pak patří mezi zájmové země českého exportu a rizika jsou tam samozřejmě podstatně nižší. OECD je řadí do kategorie 2, tedy velmi nízké riziko, mimochodem stejně jako Saúdskou Arábii.
Dobré jméno českých firem
Český export do Iráku přitom není žádnou novinkou, v nedávné minulosti se i díky pojištění od EGAP podařilo do této země vyvézt technologické zařízení pro vodohospodářství a české firmy se výraznou měrou podílely například na rekonstrukci rafinerie v Basře. Právě dodávky českých komponentů pro rafinerie jsou z pohledu exportu nejžádanější, české firmy mají v Iráku stále dobré jméno, koneckonců navazují především na to, že v dobách minulých čeští inženýři rafinerie v Iráku pomáhali stavět. A irácká ekonomika zůstává na těžbě ropy nadále plně závislá, generuje zhruba 95 procent příjmů státního rozpočtu.
Výstavba nových elektráren
Dalším odvětvím, na něž se irácká vláda dlouhodobě zaměřuje a kde jsou možnosti i pro české exportéry, je obnova elektroenergetiky. V průběhu 26
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Na fotografii je první etapa stavby elektrárny v irácké Khormale. Druhou etapu by měla technologicky kompletně zajišťovat otrokovická firma PSG. foto: EGAP
letošního roku přitom Irák uzavřel dohody s řadou zahraničních společností (například korejské firmy nebo řecká Metka) o výstavbě nových elektráren s celkovým výkonem 15 tisíc MW. Kromě podpory rozvoje ropného a energetického sektoru pokračuje irácká vláda také v povzbuzování investic do obnovy a výstavby infrastruktury. Čína tak dodá moderní vlaky, Japonsko bude obnovovat systém zásobování oblasti Basry pitnou vodou, Spojené arabské emiráty se rozhodly investovat do bytové výstavby, Italové získali kontrakt na výstavbu strategických mostů.
Tradičním partnerem je pak Turecko, ovšem především pro oblast iráckého Kurdistánu. Právě sem by v nejbližší době mohla mířit také velká česká zakázka. Česká strana by měla dodat a profinancovat paroplynovou elektrárnu v kurdském Erbilu. V současné době se schvalují základní parametry smluv mezi jednotlivými stranami a finální podmínky exportního kontraktu. Celou zakázku by přitom financovala Česká exportní banka a pojišťoval EGAP. Za dodávku technologie pro paroplynovou elektrárnu v kurdském Erbilu by odpovídala otrokovická společnost PSG.
Informační servis pro podnikatele
Spolupráce bank pomůže financovat vývoz Záruka za úvěr pro subdodavatele tuzemských vývozců bude dostupnější.
K
oncem září oznámily Česká exportní banka (ČEB) a Českomoravská záruční a rozvojová banka (ČMZRB) začátek významné spolupráce. Jejím cílem je propojit aktivity obou bank ve prospěch klientů a exportu. Načasování o oznámení spolupráce nebylo náhodné. Stalo se tak jen několik dní před konáním říjnového 55. Mezinárodního strojírenského veletrhu v Brně, který zdůraznil význam exportu pro českou ekonomiku. Podnět k uzavření smlouvy, na jejímž základě se ČMZRB více zapojí do nabízení produktů podporujících financování exportu, přišel z ministerstva průmyslu a obchodu. To je přesvědčeno, že užší spolupráce dvou specializovaných státních bank zlepší komfort poskytování produktů pro podporu exportu. Díky této spolupráci se také zvýší komplexnost zvýhodněných forem financování, které se nabízejí v rámci politiky podpory exportu a podpory malého a středního podnikání.
musí také prokázat, že vyváží produkt či službu, jejíž součástí je subdodávka financovaná s účastí zaručovaného úvěru. Výše záruky může přitom činit až 100 % jistiny úvěru, maximálně však 80 % ceny subdodávky financované ze zaručovaného úvěru. Maximální obvyklá výše záruky činí 30 milionů korun a doba ručení až dva roky. Záruky přesahující tato omezení je ale možné řešit individuálně. Záruka může být poskytnuta pouze k úvěru na financování provozních výdajů souvisejících se smlouvou o subdodávce. Zaručovaný úvěr může být čerpán na nákup surovin, materiálů a výrobků (materiálové náklady) a osobní náklady.
Karel Petrák
ředitel odboru SME, Česká exportní banka
[email protected]
Záběr České exportní banky
Česká exportní banka, přímo a nepřímo vlastněná státem, vznikla v roce 1995 a od té doby tvoří součást systému státní proexportní politiky. Jejím posláním je státní podpora vývozu, a to poskytováním a financováním vývozních úvěrů a dalších služeb souvisejících s vývozem. ČEB tak doplňuje služby nabízené domácí bankovní soustavou. Banka nabízí financování vývozu, který vyžaduje dlouhodobé finanční zdroje, za úrokové sazby a v objemech, jež jsou pro vývozce na bankovním trhu ve stávajících tuzemských podmínkách jinak nedosažitelné.
Proexportní záruka
Prvním z produktů, kde se zmíněné banky propojí, je záruka za úvěr pro subdodavatele tuzemských vývozců – proexportní platební záruka. Zájemci o záruku ČEB, která usnadňuje získání úvěru od spolupracujících bank (jde o Českou spořitelnu, Československou obchodní banku, Raiffeisenbank a GE Money Bank), mohou podat žádost prostřednictvím poboček ČMZRB v Brně, Hradci Králové, Plzni a Praze a na pracovišti v Českých Budějovicích. A jaké jsou základní parametry společně nabízeného produktu? Podle Jiřího Klumpara, generálního ředitele ČEB, lze záruku poskytnout subdodavatelům s obratem do 50 milionů eur (zhruba 1250 milionů korun). Odběratelem subdodavatele, který žádá o záruku za úvěr, musí být právnická osoba. Ta
ilustrační foto: shutterstock
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
27
Informační servis pro podnikatele
Chcete poradit s designem výrobků? Využijte Adresář designérů CzechTrade Design vkládá do produktů emoce, motivuje zákazníky ke koupi a dává signál o pečlivém přístupu ke klientům.
R
ozhodne-li se firma spolupracovat s profesionálním designérem a využít design jako marketingový nástroj, je nutné si uvědomit, že se jedná o běh na dlouhou trať. Podle designéra Jana Čtvrtníka, který v současné době působí v Itálii a má mnohaleté zkušenosti s navrhováním designu produktů pro firmy jako Electrolux nebo IKEA, nestačí totiž udělat pouze jeden designový výrobek. „Když firma nastoupí cestu designu, měla by v tom pokračovat. Plody této spolupráce lze sklízet spíše v dlouhodobé perspektivě než v jednorázové akci,“ říká Čtvrtník a jako příklad uvádí Tescomu nebo Škodu Auto.
Zuzana Sedmerová manažerka projektu, CzechTrade
[email protected]
ilustrační foto: shutterstock
Design motivuje ke koupi
Další chybou je vnímat design jako umělecké odvětví, určené pouze elitě. Správný design management je spojovacím článkem mezi strategií firmy a její každodenní činností. Tvoří pomyslný most mezi firemními ambicemi a tím, co se ve výrobě opravdu děje. Design vkládá do produktů emoce, atmosféru a motivuje zákazníky ke koupi. Prezentuje hodnoty, které daný podnik preferuje, dává jasný signál o pečlivém a komplexním přístupu výrobce ke svým klientům. „Náš zákazník potřebuje vědět, že nám na něm záleží a že se neustále vyvíjíme,“ zdůvodňuje spolupráci s designérem Jan Kolář, jednatel společnosti WAMAG, která se zabývá problematikou magnetické separace a výrobou magnetických systémů. Přestože design není lékem na veškeré potíže, ve zkušených rukách má značný potenciál zvýšit pravděpodobnost úspěchu v podnikání. Podle designéra Jaromíra Chmelaře je každá spolupráce 28
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
s firmou výzva k rozvinutí tvůrčí schopnosti a nalezení originálních řešení. „Spolupráce s designérem neznamená nutné prodražení výroby,“ myslí si další z průmyslových designérů, Jan Červa. „To, že je designér přizván k vývoji již od počátku, se může vhodně projevit. V průběhu vývoje se totiž dají nalézt různé úsporné či zjednodušující procesy, které konstruktér mnohdy ani nevidí,“ vysvětluje správné načasování designér Červa, který řadu let spolupracuje s agenturou CzechTrade.
Přes sto profesionálních designérů
Rozhodli jste se inovovat design svých produktů a nevíte, kde designéra hledat? Česká agentura na podporu obchodu nabízí na www.designers-database.eu on-line Adresář designérů CzechTrade, ve kterém si můžete zdarma vybrat
z více než stovky profesionálních designérů, kteří jsou připraveni zvýšit vaši konkurenceschopnost. Letošní novinkou je bezplatná registrace designérů ze všech členských států Evropské unie a jejich propagace prostřednictvím sítě zahraničních zastoupení Ministerstva průmyslu a obchodu ČR na stránkách www.czechtradeoffices.com. Rozšíření portfolia českých designérů o ty evropské je nepochybně přínosem pro naše výrobce, kteří tak mohou využít i zahraniční subjekt. Zároveň se pro české designéry otevírá možnost spolupráce s firmami mimo území České republiky. V případě zapojení některého z designérů z Adresáře designérů CzechTrade mohou malé a střední firmy oprávněné podnikat na území ČR využít podporu z projektu Design pro konkurenceschopnost 2013–2014.
Informační servis pro podnikatele
Vzdělávání pro exportéry v regionech České firmy se dozvědí informace o asistenčních službách v řadě teritorií i zajímavých veletrzích v cizině.
Monika Dostálová
Exportní vzdělávání, CzechTrade
[email protected]
V
polovině září se uskutečnil první z řady odborných seminářů realizovaných ve 2. pololetí 2013 s názvem „Aktuální podpora státu českým exportérům“, a to konkrétně v Moravskoslezském kraji. Další z těchto akcí proběhly v Hradci Králové, Olomouci a Pardubicích. Tyto semináře realizovala agentura CzechTrade ve spolupráci s agenturou CzechInvest a prezentace zde měli i zástupci České exportní banky, Exportní garanční a pojišťovací společnosti, ministerstva průmyslu a obchodu (MPO) a případně další zajímaví hosté. Celkem se na tyto semináře přihlásilo více než 120 firem. Účastníci se dozvěděli aktuální a praktické informace ohledně zvýhodněných asistenčních služeb v řadě teritorií, zajímavých zahraničních veletrzích, seminářích, exportních příležitostech i informačních službách. Dále zde přednášející prezentovali aktuální operační programy a podpory v novém programovacím období 2014+, financování i praktické příklady proexportních záruk a v neposlední řadě i pojistné produkty a jejich využití. Účastníci měli možnost na seminářích pokládat své dotazy, ale i individuálně vše konzultovat s přednášejícími. Spokojenost s ostravským seminářem potvrzuje Radovan Vítek, Export manager firmy ENVI-PUR, která vyrábí a dodává typizované prefabrikované technologické jednotky pro čištění odpadních vod a technologie pro čištění a úpravu vod obecně. „Na seminář naši společnost přivedl zájem o informace, které pomohou exportu našich produktů do zahraničí, zejména do zemí Balkánského poloostrova, zemí východní Evropy, Střední Asie a Latinské Ameriky. Hledáme možnosti podpory pro dodávky technologií pro konečné zákazníky, dále možnosti podpory pro distributory produktů v těchto regio-
ilustrační Foto: shutterstock
Semináře Na první pololetí příštího roku připravuje agentura CzechTrade pro české exportéry další semináře, kurzy, konference a firemní školení na míru s tematikou mezinárodního obchodu, a to jak v Praze, tak i v českých regionech. Konkrétně to budou (kromě jiných) témata: obchodujeme s Čínou internetový marketing strategická komunikace a mediální vztahy v zahraničí konkurenceschopnost ekonomiky a podniku
nech. V současnosti detailně studujeme možnosti využití služeb organizací, jako jsou ČEB a EGAP, pro sjednávání exportních úvěrů a pojištění,“ uvedl. Spolupráce proexportních institucí neprobíhá jen formou odborných seminářů, jedná se i o realizaci například teritoriálních seminářů, kde aktuální
informace o dané oblasti, obchodní zvyklosti, doporučené kroky pro vstup na tamní trh a mnohé jiné předávají zkušení zástupci zahraničních zastoupení MPO. Spolupráce v oblasti podpory exportu pro české firmy je možná i na konzultačních dnech a exportních konferencích. Není od věci zmínit i společné interní vzdělávání a rozvoj zaměstnanců organizací, jako jsou CzechTrade, CzechInvest, ministerstvo průmyslu a obchodu, ministerstvo zahraničních věcí, Česká exportní banka a Exportní garanční a pojišťovací společnost. Jedná se například o zapojení těchto institucí do Kurzu obchodní diplomacie, který provádí agentura CzechTrade v rámci projektu z fondů EU. A jeden tip na závěr: účasti na odborných i teritoriálních seminářích CzechTrade je možné čerpat i v rámci cenově zvýhodněných exportních balíčků. Bližší informace o vzdělávacích akcích naleznete na www.exportnivzdelavani. cz. Těšíme se na setkání s vámi.
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
29
Informační servis pro podnikatele
Polsko má velký potenciál, ale na podobnost s Českem nespoléhejte Cesta z Prahy do Vratislavi zabere jen tři hodiny, české obchodní modely zde ale obvykle nefungují.
P
olsko je třetím největším obchodním partnerem České republiky, a to jak z hlediska vývozu (za Německem a Slovenskem), tak dovozu (za Německem a Čínou). A potenciál vzájemného obchodu ještě zdaleka není vyčerpán. Důvody nelze hledat jen v kulturní a jazykové podobnosti, která je do velké míry zavádějícím stereotypem. Tomu ale mnohé české firmy na začátku podléhají a občas až při svých jednáních v Polsku jsou nuceny vrátit se zpět do tvrdé reality. Kvůli zvratům v dějinách obou zemí lze, podle mého názoru, hledat větší podobnost Čechů s mnoha i vzdálenějšími a exotičtějšími národy. A tak přístup k polskému trhu jako „k zhruba čtyřikrát většímu Česku“ většinou nevede k valnému úspěchu, a to ani na spotřebním trhu, ale ani v dodávkách pro průmyslové podniky. Zmíněný potenciál neleží ani v tom, že donedávna se Polsko pyšnilo přídomkem „zeleného ostrova“, tedy jediné země EU s růstem HDP.
Silný polský průmysl
Recept na úspěch zde není jednoduchý. Uvědomme si, že produkty, které se v Polsku vyrábějí, jsou často levnější (i díky nižším celkovým nákladům na pracovní sílu zhruba o 30 % podle evropských statistik) nebo se alespoň dovážejí ze třetích zemí za lepších podmínek pro polské dovozce díky velikosti trhu. Podle posledních údajů se zdá, že by Polsko mohlo za celý rok 2013 dosáhnout poprvé v historii kladného salda zahraničního obchodu, což je jen dalším důkazem, jak silný je dnes polský průmysl. Každopádně je nutné být v Polsku osobně. Cesta z Prahy do Vratislavi zabere jen tři hodiny, méně než do Ostravy. Je třeba se vcítit do polské mentality, 30
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
Adam Suchánek vedoucí zastoupení Ministerstva průmyslu a obchodu ČR ve Varšavě
[email protected]
Pohled na centrum polského města Vratislav. Foto: shutterstock
místního pojetí ceny a kvality, pečlivě hledat dobrého partnera, případně založit přímé vlastní zastoupení a postupně překonat úvodní oboustrannou opatrnost, jak v obchodních vztazích, tak u koncového zákazníka.
Další možnosti obchodní výměny
Ale abych se vrátil k dalšímu možnému růstu vzájemné obchodní výměny, s velkým důrazem na „vzájemné“. Máme totiž z průmyslového hlediska hodně společného – výroba strojů, automobilový průmysl, zbrojní průmysl, letectví, energetické a důlní technologie. To je jen malý výčet toho, kde mají obě strany co nabídnout a spolupráce subdodavatelů a velkých výrobců v Česku a Polsku z těchto oborů by mohla kvést. Přesto se dosud obchod soustředí jen do několika vybraných kategorií výrobků. Naší snahou ze strany ministerstva průmyslu a obchodu i agentury
CzechTrade tak je pomoci zejména malým a středním podnikům, které do česko-polského obchodu vnesou diverzifikaci v dalších oborech. Kromě individuálních služeb, jako je vyhledávání polských obchodních partnerů, pomoc s úvodním navázáním kontaktu v polštině (jak obchodních, tak směrem k polským úřadům) nabízíme také pomoc v organizaci akcí i firemních prezentací. A pro zviditelnění konkrétních firem i České republiky obecně chystáme v příštím roce společnou účast pod hlavičkou ministerstva minimálně na dvou veletrzích – pro dodavatele stavebních technologií a materiálů je poznaňský veletrh BUDMA v březnu 2014 a pro oblast energetiky Energetab v září 2014 v Bielsku-Biale. Podrobnosti o možnostech účasti na těchto akcích najdete buď na www. czechtrade.cz, nebo také na www.businessinfo.cz.
Informační servis pro podnikatele
Maďarská ekonomika nabírá dech Příležitosti nabízí automobilový průmysl, zemědělství, chemický a farmaceutický průmysl i stavebnictví.
M
aďarsko se po dlouhých letech recese opět pomalu probouzí. Podle listopadových odhadů Evropské komise se již letos dá počítat s nárůstem maďarského HDP o 0,7 % (v roce 2014 o 1,8 % a v roce 2015 o 2,1 %). Spotřeba domácností začíná také mírně stoupat (v roce 2013 má jít o 0,5 %, v roce 2014 o 1,2 % a v roce 2015 o 1,5 %). Klesá míra nezaměstnanosti, ačkoli je stále vysoká (nyní 10,7 %), a inflace se udržuje mezi jedním a třemi procenty. Rozvojové a investiční klima podporuje i nejnovější plán Maďarské národní banky na oživení hospodářského růstu zvýhodněnými úvěry pro maďarské malé a střední podniky. Největší potenciál se momentálně ukazuje v automobilovém průmyslu, zemědělství, chemickém a farmaceutickém průmyslu a po dlouhé době i ve stavebnictví. Automobilový průmysl se stává tahounem maďarské ekonomiky. Výroba přesahuje 15 miliard eur za rok. Přítomnost společností Suzuki, GM, Audi a Mercedes přitáhla již 15 z 20 největších dodavatelů světa první kategorie. Další prioritou současné vlády je rozvoj zemědělství. České technologie zde mají vysoké uznání. Dodávky do strojírenství, zemědělství a potravinářství i strategické spolupráce v automobilovém průmyslu mají svou dlouholetou historii i slibnou budoucnost. Nové obchodní příležitosti se rýsují také ve stavebnictví (výstavby a rekonstrukce stadionů), rostoucí potenciál se jeví v oblasti ekotechnologií a v trojúhelníku věda–inovace–ICT.
do výstavby logistického a obchodního centra. Je to jasný příklad toho, jak se dá systematickou prací posílit postavení v zemi. Agrofert se po koupi pekárenské sítě Ceres (Penam) koncem roku dostal i na zemědělský trh, a to akvizicí společnosti IKR. Firma OHL ŽS stavěla železniční a tramvajové koleje. Firma Kovostal dodávala tribuny na stadiony. Jak je vidět, českých úspěchů v nejrůznějších oborech je mnoho. Přestože jsou citelné rozdíly v mentalitě a v jazyku, maďarský trh není diametrálně odlišný od českého. Komunikace a obchodní jednání vycházejí z evropských norem a působí zde mnoho nadnárodních firem, které ovlivňují fungování trhu. Maďarští partneři jsou obecně mnohem otevřenější. Mluví stručně a jasně i o problémech. Rádi vedou jednání neformálně. Charakterizuje je připravenost, promyšlená strategie a houževnatost. Znalost cizích jazyků se za poslední dobu zlepšila, ale se starší generací se domluvíte zpravidla jenom maďarsky. Jsou hrdí na svoje kořeny a historii.
Tibor Bial vedoucí zastoupení Ministerstva průmyslu a obchodu ČR v Budapešti
[email protected]
Veškerá upřímná uznání v tomto směru hodnotí velice pozitivně.
Mezi firmami jsou populární festivaly
Mít v rukou kvalitní produkt za dobrou cenu ještě neznamená automatický úspěch. Expandující firma musí důkladně prozkoumat trh, konkurenci a možnosti – s tím může naše kancelář a agentura CzechTrade pomoci. Klíčové je najít si kvalitního maďarského partnera. V Maďarsku je ale zajímavých veletrhů málo, naopak velice populární jsou festivaly, které mohou pomoci dostat produkt do povědomí za relativně nízkou cenu. Cílené odborné semináře a konference jsou také velice efektivním nástrojem. V případě, že se česká firma chce zúčastnit místního tendru nebo veřejné zakázky, je důkladná připravenost nepostradatelná. Maďarská legislativa je specifická a to, co stačí v Česku, vůbec nemusí stačit v Maďarsku. Doporučujeme neustálou komunikaci s maďarským partnerem a v případě potřeby využít naši pomoc.
Uspěly firmy Škoda, Agrofert či Ravak
Z pohledu obratu je Česko devátým největším obchodním partnerem Maďarska. Škoda Auto je jednou z nejznámějších a nejoblíbenějších značek. Škoda Transportation se prosazuje v oblasti prodeje trolejbusů a tramvají. Firma Ravak investovala zhruba 10 milionů eur
Tahounem maďarské ekonomiky se stává automobilový průmysl. Na snímku je továrna německého výrobce vozů Audi ve městě Györ. Foto: reuters
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
31
Informační servis pro podnikatele
Kazachstán cílí na obnovitelné zdroje, v Asii rostou nové automobilové trhy Dita Nedělková
centrum informačních služeb, CzechTrade
[email protected]
ilustrační foto: shutterstock
Získávání energie z obnovitelných zdrojů v Kazachstánu
Kazachstán, který je nyní považován za region bohatý na nerostné suroviny, se připravuje na poměrně radikální změnu svého energetického mixu a na masivní rozvoj získávání energie z obnovitelných zdrojů. Ukazuje to nedávno přijatý Národní plán pro zelený růst. Důvodem je zjištění expertů, že míra vyčerpání domácích nerostných surovin spolu s rostoucí cenou těchto komodit by v roce 2030 byla pro Kazachstán neudržitelná. Země proto začala velmi intenzivně spolupracovat s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a s Fondem čistých technologií na legislativním rámci rozvoje obnovitelných zdrojů (především solární a větrné energie) a financování přechodu ekonomiky na udržitelné a čisté technologie. EBRD se v Kazachstánu podílí na rozvoji nejen čistých technologií již od roku 2008, přičemž investice do obnovitelných zdrojů energie zatím činily asi 500 milionů dolarů. Příkladem jsou zvažované investice do zatím největší větrné elektrárny v Yereymentau nebo spolupráce na zvýšení podílu 32
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
čistých technologií a snižování emisí v průmyslu. Nedávno EBRD udělila úvěr na podporu energetické účinnosti ve výši 106 milionů dolarů společnosti CAEPCO, která tak zmodernizuje své provozy. Mezi další priority patří i rozvoj regionů a spolupráce s obcemi při budování sítě veřejné dopravy, dálkového vytápění, při nakládání s odpady či zásobování vodou. Pokud se bude situace vyvíjet tak, jak experti předpokládají, bude mít v roce 2030 energetický mix Kazachstánu téměř 50% podíl energie z uhlí, 11% podíl solární a větrné energie, 8% podíl nukleární energie, 10% podíl vodní energie a 21% podíl energie ze zemního plynu. Z hlediska příležitostí v jednotlivých sektorech je největší potenciál ve větrné energii.
Nové příležitosti pro automobilový průmysl v jihovýchodní Asii
Zatímco tempo růstu trhu s osobními automobily klesá v dříve slibných regionech, jako je Indie anebo Čína, objevují se příležitosti na jiných opomíjených trzích napříč jihovýchodní Asií. Většina světových automobilek proto reviduje
své strategie a začíná cílit na regiony, jako je Indonésie, Malajsie či Myanmar (Barma). Příkladem je třeba automobilka Nissan, která plánuje investice do nových provozů v Myanmaru v hodnotě 75 milionů dolarů. Vychází z předpokladu, že trhy v těchto zemích jsou zatím málo nasycené, ale dá se předpokládat rapidní rozvoj – například v Myanmaru připadá na 1000 obyvatel sedm aut, zatímco v Evropě je to 450. S předpokládanou zvyšující se životní úrovní v těchto zemích je pravděpodobné nejenom zvýšení poptávky, ale také její rozšíření po nových typech automobilů. Například v Indonésii vzrostl trh s osobními automobily mezi lety 2011 až 2012 o 25 procent na 1,1 milionu prodaných aut ročně. Při takovém tempu růstu můžeme očekávat, že hodnoty dvou milionů prodaných aut Indonésie dosáhne v roce 2018, a to s čtyřicetiprocentním podílem malých automobilů. Podobné trendy čekají i další země ASEAN (Sdružení národů jihovýchodní Asie – Brunej, Filipíny, Indonésie, Kambodža, Laos, Malajsie, Myanmar, Singapur, Thajsko a Vietnam), především Vietnam a Filipíny.
Kalendář akcí
Veletrhy se společnou českou účastí Vybrané zahraniční veletrhy se společnou českou účastí ve formě osobní i katalogové prezentace. Více na www.czechtrade.cz.
5.–9. 2. 2014
JUNWEX 2014 Místo konání: Petrohrad, Rusko
Mezinárodní šperkařské fórum je příležitostí pro představení výrobců šperků, hodinek, dárků, suvenýrů, zbraní, jídelních příborů a příslušných výrobních technologií širokému publiku a navázaní obchodních vztahů s ruskými i dalšími zahraničními partnery. Kontakt: jana.
[email protected].
11.–14. 3. 2014
ESEF 2014 Místo konání: Utrecht, Nizozemsko
Veletrh kovoobrábění, povrchových úprav, surovin a materiálů, zpracování plastů a gumy a nanotechnologií. Účastní se ho přes 500 vystavovatelů z několika zemí a více než 26 tisíc návštěvníků. Zahraniční zastoupení MPO registruje zájem nizozemských firem o výrobní spolupráci s těmi českými. Kontakt:
[email protected].
11.–14. 3. 2014
BUDMA 2014 Místo konání: Poznaň, Polsko
BUDMA patří k nejnavštěvovanějším akcím českých vystavovatelů v Polsku. Poznaňské veletrhy zůstávají, přes velkou konkurenci, centrem polského veletržního byznysu a tamní akce jsou populární nejen u polských, ale i středo- a východoevropských návštěvníků. Nenechte si ujít příležitost oslovit nové obchodní partnery ze svého oboru. Kontakt:
[email protected].
11.–15. 3. 2014
METAV 2014 Místo konání: Düsseldorf, Německo
Veletrh je mezinárodní událostí na poli výrobních technologií, zpracování
archivní snímek z veletrhu Junwex. foto: reuters
kovů, kovoobráběcích strojů a automatizace. Mezi odbornou veřejností má METAV pevné postavení. Kontakt:
[email protected].
7.–11. 4. 2014
MACH 2014 Místo konání: Birmingham, Velká Británie
Británie patří mezi evropské hlavní hráče na poli špičkové strojírenské výroby. Veletrh je vhodný pro výrobce obráběcích a tvářecích strojů, subdodávek a dalších komponentů a aplikací. Akce představuje osvědčenou platformu pro britské podniky, které vyhledávají nové obchodní partnery vyrábějící strojní techniku, přístroje a nástroje. Úspěšnost akce potvrzují navázané kontrakty z minulého ročníku ve výši 146 milionů liber. Kontakt:
[email protected].
12.–15. 5. 2014
PROJECT QATAR Místo konání: Dauhá, Katar
Úspěšná mezinárodní show zahrnuje kromě všech odvětví stavebního průmyslu i environmentální technologie a materiály. Project Qatar přitahuje klíčové zákazníky a vedoucí hráče stavebnictví zejména ze zemí Perského zálivu, kteří hledají nejnovější a nejlepší zařízení dostupná na trhu. Kontakt:
[email protected].
13.–15. 5. 2014
EXPOSEC 2014, Mezinárodní veletrh bezpečnosti v Brazílii. Místo konání: Sao Paulo, Brazílie
Brazílie se připravuje na dvě významné události: mistrovství světa ve fotbale v roce 2014 a letní olympijské hry v roce 2016. To přináší i stále větší zájem o zajištění bezpečnosti. Česko má v tomto segmentu široké zastoupení a může brazilskému trhu nabídnout inovační technologie (v Brazílii mnohdy ještě neznámé) a za konkurenceschopné ceny. Prezentujte se na společném českém stánku na mezinárodním veletrhu bezpečnosti EXPOSEC 2014. Kontakt:
[email protected].
29. 9. – 4. 10. 2014
MEZINÁRODNÍ TECHNICKÝ VELETRH 2014 Místo konání: Plovdiv, Bulharsko
Širokou mezinárodní účast láká Mezinárodní technický veletrh, který představuje nejnovější vývoj předních světových firem v oblasti strojírenství, informačních technologií, softwarových produktů, elektroniky, elektrotechniky, stavebnictví, chemie, energetiky, ekologie atd. Cílem společné účasti je představit české firmy jako partnery se špičkovými technologiemi a světovou konkurenceschopností v oblasti strojního průmyslu. Kontakt:
[email protected].
český Exportér prosinec 2013, číslo 10
33