KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL MISKOLCI IGAZGATÓSÁGA
MISKOLC VÁROS TÁRSADALMA ÉS GAZDASÁGA
Miskolc, 2007. január 19.
Igazgató: Dr. Kapros Tiborné
Tájékoztatási osztályvezető: Szalainé Homola Andrea
Készítette: Szalainé Homola Andrea Fejes László Szabó Zsuzsánna Szilágyi Ferencné Közreműködött: Mihály Zoltán (számítástechnika)
Másodlagos publikálás csak a forrás megjelölésével történhet. A kiadvány megvásárolható, illetve megrendelhető: Központi Statisztikai Hivatal Miskolci Igazgatóságán Miskolc, Katalin u. 1. 3501 Pf. 115 46/518-200 Fax: 46/518-295
2
TARTALOM Oldal BEVEZETÉS ...........................................................................................................4 NÉPESSÉG, NÉPMOZGALOM ..............................................................................5 ÉLETKÖRÜLMÉNYEK Foglalkoztatottság, munkanélküliség ................................................................11 Munkanélküliek és ellátásuk .............................................................................12 Nyugdíjasok ......................................................................................................14 Személyi jövedelem ..........................................................................................14 Lakás, közmű, környezet ..................................................................................16 Kereskedelem, üzlethálózat ..............................................................................18 Közlekedés, távközlés.......................................................................................19 Egészségügy és szociális ellátás ......................................................................21 Felsőoktatás, kutatás-fejlesztés, kultúra, közművelődés...................................23 A GAZDASÁG HELYZETE A gazdaság általános jellemzői ........................................................................27 Regisztrált vállalkozások ...................................................................................28 Külföldi tőke.......................................................................................................30 Beruházások .....................................................................................................31 A főbb ágazatok ................................................................................................32 Ipar ...........................................................................................................32 Építőipar ...................................................................................................33 Idegenforgalom.........................................................................................33 Műszaki fejlesztési, területfejlesztési, kiegyenlítő és céljellegű támogatások, 2004-2006. évben .............................................................................................37 TÁBLÁK CÍMJEGYZÉKE ......................................................................................40 MÓDSZERTANI MEGJEGYZÉSEK ......................................................................79 ÁLTALÁNOS JELÖLÉSEK....................................................................................79
3
BEVEZETÉS Miskolc város társadalmi, gazdasági jellemzőiről 1999 óta rendszeresen készítünk elemzést. Az első kiadvány a kilencvenes évek változásait mutatta be, a második helyzetképet adott a város társadalmáról és gazdaságáról, a piacgazdaság megjelenésének következményeiről valamint a gazdaság átrendeződéséről, 2000-ben pedig egy milleniumi kiadvány készült a városról. A 2002-ben és 2003-ban megjelent elemzés az előző évhez képest végbement változásokat mutatta be, majd a kiadványsorozat két éven keresztül szünetelt. A most elkészült kiadványban a legfrissebb, 2005. évi adatokat adjuk közre. A táblázatos részben Miskolc város adatai mellett országos és megyei adatokat is közlünk, az összehasonlítást a megyei jogú városok mutatói is segítik. Annak ellenére, hogy Miskolc a nagyipari bázis megrendülése következtében – ami népességvesztéssel és a város gazdasági súlyának csökkenésével járt – a nagyvárosok között a legnagyobb veszteséget szenvedte el a rendszerváltás idején, az oktatásban és az egészségügyben megőrizte vezető szerepét. A legutóbbi népszámlálás (2001) adatai szerint több mint 13 ezren járnak be a város iskolai intézményeibe tanulni. A felsőoktatásban tanulók száma 2005-ben megközelítette a 15 ezret, egészségügyi intézményei pedig regionális feladatokat is ellátnak. Míg korábban a legnagyobb ipari város, majd a leépülő kohászati város képzete tapadt Miskolc nevéhez, megindult egy lassú arculatváltás is. Az új kereskedelmi központok, a bővülő bankhálózat, a belváros rekonstrukciója, az új sétálóutcák lassan átalakították a város arculatát. A város határában megtelepedett a BOSCH cég, amely a régen várt szerkezetváltás irányában tett eredményes lépésnek bizonyult. Az M3 autópálya továbbépítésével javult a város megközelíthetősége.
A kiadvány Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala támogatásával készült.
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL Miskolci Igazgatósága
4
NÉPESSÉG, NÉPMOZGALOM Magyarország
népessége
2006.
január
1-jén
10
millió
77
ezer
fő
volt.
A népességszám változását hosszabb ideje a természetes fogyás és a nemzetközi vándorlási nyereség egyenlege határozza meg. Ezek következtében az elmúlt évben a népesség száma 21 ezer fővel csökkent, valamivel nagyobb mértékben, mint egy évvel korábban, de kevésbé, mint az előző öt év átlagában. Az ország népessége a születések számát meghaladó halálozások következtében 1981 óta fogy. A csökkenés a nyolcvanas évtizedben 3,1% volt. A kilencvenes évek elején erősödtek a kedvezőtlen népesedési folyamatok, folytatódott a születések számának hullámzásokkal tarkított, de alapvetően csökkenő irányzata, visszaesett a házasodási kedv, emelkedett a halálozások száma, gyorsult a népességcsökkenés üteme. Az évtized második felére valamelyest mérséklődtek a kedvezőtlen irányzatok. Az ezredfordulót követően megállt a születésszám csökkenése, javultak a halandósági viszonyok. Magyarország népessége 2006. január 1-jén 1%-kal kevesebb a 2002. évinél. Hazánkban 2005-ben 44 ezer házasságot kötöttek, 97 500 gyermek született és 135 700 lakos halt meg. A házasságkötések száma 1%-kal emelkedett, az élveszületéseké 2,5%-kal, a halálozásoké pedig 2,4%-kal növekedett egy év alatt. A tavalyi évben ezer lakosra 9,7 élveszületés és 13,5 halálozás jutott; ennek következtében a természetes népességcsökkenés mértéke 3,8 ezreléket tett ki.
Borsod-Abaúj-Zemplén megye mind területe, mind népessége alapján hazánk második legnagyobb megyéje. Lakónépessége 2006. január 1-jén 725 779 fő volt, ez az ország népességének 7,2%-át adta. A megye területén élő népesség 1980-hoz viszonyítva amikor legmagasabb volt az itt élők száma 10,3%-kal; 1990-hez mérten pedig 4,7%-kal csökkent. A Miskolci kistérségben 40 település található. Az itt élő népesség száma 2006. év elején 273 205 fő volt, 2,9%-kal kevesebb, mint négy évvel korábban. A kistérségben egy km2-en átlagosan 271 fő élt, ez 2,7-szerese a megyei átlagnak. Miskolc az ország harmadik legnagyobb lélekszámú városa. Népessége a nyolcvanas évek közepéig emelkedett (1986 év elején 211 660 fő), majd ettől kezdve fokozatosan csökkent. 2006. év elején a lakosság száma 174 416 fő volt. Az utóbbi négy évben 8 ezer fővel, 4,4%-kal fogyott a város lélekszáma. Ebben az időszakban
5
a megyeszékhelyek közül Kecskemét kivételével mindenhol csökkenést lehetett megfigyelni. Miskolc a sűrűbben lakott megyeszékhelyek közé tartozik. Egy km2-en átlagosan 737 fő élt, ez a mutató a fővárosban, Pécsen, Szombathelyen és Tatabányán nagyobb. Településrészre vonatkozóan a 2001. évi népszámlálás adatai állnak rendelkezésre. Ekkor a Miskolcon élők legnagyobb hányada, 55%-a lakótelepeken, 29%-a kertvárosias lakóövezetben, 9%-a belvárosi, illetve a városmag köré tömörült területen élt. A lakónépesség életkor szerinti változását vizsgálva azt tapasztaljuk, hogy 1990
óta
nagymértékben,
41%-kal
csökkent
a
gyermekkorúak
(0-14 éves) száma, ennél kisebb volt a fiatal felnőttek (15-39 éves) 12%-os, valamint az idősebb felnőttek 6%-os fogyása. Az előzőekkel ellentétben az időskorúak száma viszont jelentősen, 29%-kal emelkedett. 1. ábra
Lakónépesség korcsoportonként, január 1. fő
250000
200000 65-
150000
40-64
100000
15-39
50000 0-14
0 1990
2001a)
2003
2004
a) Február 1.
6
2005
2006
A népesség öregedését jelzi, hogy 1990-hez képest a gyermekkorúak aránya nagymértékben csökkent (az 1990. évi 20,8%-ról 2006. évben 13,8%-ra), ezzel ellentétben az időskorúaké jelentősen (11,4%-ról 16,6%-ra) nőtt. Az öregedési index – a száz gyermekkorúra (0-14 éves) jutó öregkorúak (65 éves és idősebb) száma – 1990-ben még 55 volt, 2006-ban már 120. Az eltartási mutatót, azaz a felnőtt korúakra jutó gyermek és időskorúak számát illetően kismértékű csökkenés figyelhető meg, ezen belül viszont mérséklődött a gyermekkorúak, és emelkedett az időskorúak eltartottsági aránya. 1. tábla
Eltartottsági ráta, öregedési index, január 1. Korösszetétel, % Év -14 1990 2006
20,8 13,8
15-39
40-64
36,9 36,7
31,0 32,9
65-
Gyermek népesség eltartottsági rátája
11,4 16,6
30,7 19,8
Idős népesség eltartottsági rátája
Eltartott népesség rátája
16,8 23,8
47,5 43,7
Öregedési index 54,8 120,2
Miskolcon 2006. év elején ezer férfira 1162 nő jutott, míg a megye átlagában ez a mutató 1100. A megyeszékhelyen 2005-ben 839 házasságkötés történt, ez 42-vel több, mint az előző évben volt. A város lélekszámát a természetes fogyás és a vándorlási veszteség egyaránt alakította. 2005-ben az előző évhez képest lényegesen kisebb vándorlási veszteségét (- 532 fő) regisztrálták, míg a természetes fogyás mértéke (- 826 fő) alig változott. A természetes fogyás alakulására hatással volt, hogy mind a halálozások, mind az élveszületések
száma
1,6%-kal
emelkedett.
2005.
évben
ezer
lakosra
9,1 élveszületés és 13,8 halálozás jutott, az élveszületési ráta javult, a halálozási viszont romlott az egy évvel korábbihoz képest.
7
2. ábra
A születések és halálozások száma
3000 2500 2000 1500 1000 500 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Élveszületés
Halálozás
A vándorlási veszteség 2005-ben az előző évinél lényegesen alacsonyabb volt, ami annak köszönhető, hogy az ideiglenes elköltözések száma kevesebb volt, mint az ideköltözőké. 2005-ben is (az előző évhez hasonlóan) elsősorban az állandó jelleggel költözők elvándorlása dominált. 2. tábla
Vándorlás a megyeszékhelyen
Költözés jellege Állandó jelleggel: odaköltözés elköltözés A költözések egyenlege Ideiglenes jelleggel: odaköltözés elköltözés A költözések egyenlege Állandó és ideiglenes jelleggel: odaköltözés elköltözés Vándorlási különbözet
1995
1997
2000
2001
2004
2005
2 616 3 783 - 1 167
2 808 3 663 - 855
2 420 3 861 - 1 441
2 337 3 579 - 1 242
2 309 3 584 - 1275
2 405 3 557 - 1152
4 121 4 429 -308
3 584 4 137 - 553
3 029 3 100 - 71
2 740 3 818 - 1 078
2 961 3 096 - 135
4 030 3 410 620
6 737 8 212 - 1 475
6 392 7 800 - 1 408
5 449 6 961 - 1 512
5 077 7 397 - 2 320
5 270 6 680 - 1410
6 435 6 967 - 532
8
A Miskolcról elvándorlók legnagyobb része a megye községeibe települt, ezt követték Borsod-Abaúj-Zemplén, illetve más megyék városai, majd Budapest. A bevándorlók esetében is hasonlóan alakult a helyzet, többségük a megye községeiből érkezett, a sor a városokkal, majd Budapesttel folytatódott. 3. tábla
A vándorlás megoszlása a költözés iránya szerint, 2005 A költözés iránya A megye többi városába/ból A megye községeibe/ből Budapestre/ről Más megye városaiba/ból Más megye községeibe/ből
Állandó jelleggel Miskolcról elvándorlók 17,7 43,8 15,9 15,1 7,5
Miskolcra vándorlók 22,3 52,6 6,5 12,3 6,4
(százalék) Ideiglenes jelleggel Miskolcról elvándorlók 16,8 38,3 16,6 20,8 7,5
Miskolcra vándorlók 18,0 37,2 13,0 23,0 8,9
A vándorlási veszteség 45%-a adódott a nők, 55%-a pedig a férfiak költözéseiből. Családi állás szerint vizsgálva az állandó jelleggel (oda-, illetve el-) költöző férfiak 56%-a nőtlen, 30%-a házas és 13%-a elvált. A nők 48%-a hajadon, a házasok aránya 31%, az elváltaké valamivel több, mint 12%. Ideiglenes jelleggel legtöbben a 15-24 évesek közül ”vándorolnak”. Ennek valószínűleg a továbbtanulás az egyik oka, hiszen Miskolc középiskoláiba a megye számtalan településéről, a Miskolci Egyetemre pedig az ország minden részéből érkeznek hallgatók, illetve az itt lakók egy része más város felsőfokú intézményébe iratkozik be. Másik okként a munkahely-keresés említhető: mivel a megyében évek óta magas a munkanélküliség, sok fiatal a fővárosban, valamint az ország többi régiójában keresi boldogulását. A nemzetközi vándorlás egyenlege 2005-ben az ország valamennyi régiójában pozitív, ezen belül kiemelkedő Közép-Magyarországon, ahol a főváros mellett figyelmet érdemel Pest megye növekvő pozitív egyenlege. Ebben a megyében a nemzetközi vándorlásból 2005-ben nagyobb volt a nyereség (3100 fő), mint a három dunántúli régióban együttvéve (2200 fő). Mindennek eredményeként Közép-Magyarország népessége a múlt év folyamán több mint 12 ezerrel nőtt, miközben az ország többi részében úgy csökkent 33 ezerrel, hogy Győr-Moson-Sopron kivételével minden megye népessége kevesebb lett. Az országon belüli vándorlás jellemzői közé tartozik a Budapestről történő elvándorlás, főleg az agglomeráció településeire. A folyamat másik oldala Pest megye népességének rendkívül gyors növekedése. Ebben a megyében többen laknak, mint bármely dunántúli régióban, és a belföldi vándorlási nyeresége (14 300 fő) többszöröse a budapesti vándorlási veszteségnek. A főváros helyzete annyiban sajátos, hogy a természetes fogyás mellett – bár ennek üteme az elmúlt évek során számottevően mérséklődött – jelentős az elvándorlás is. 2005-ben pozitív a vándorlási egyenlege Nyugat és Közép9
Dunántúlnak, ezen belül a legvonzóbb Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom és Fejér megye. Tovább gyengült Észak-Magyarország és Észak-Alföld népességmegtartó ereje, 4-4 ezer fős belföldi vándorlási veszteségük volt. A legnagyobb vándorlási veszteséget Borsod-Abaúj-Zemplén, Szabolcs-Szatmár-Bereg és Jász-Nagykun-Szolnok megye szenvedte el.
Az adott év halandósági viszonyai alapján, a várható élettartamra készülnek statisztikai számítások. Miskolc városban egy 2004-ben született kisfiú átlagosan 67,92; egy kislány 76,48 év várható élettartamra számíthat. A 100 ezer főnél nagyobb lakónépességű városok között mindkét nem esetében a legalacsonyabb ez a mutató. Magyarországon a halandóság az 1990-es évtized második felében csökkent, és ez a születéskor várható élettartam emelkedésében is tükröződött: 2004-ben az össznépességre számított értéke közel 73 év; a férfiaké 68,59; a nőké 76,91 év volt.
A nők halálozási arányszámai kedvezőbben alakultak, mint a férfiaké. Miskolcon 2005-ben ezer, azonos korcsoportba tartozó lakosra a 40-44 évesek korosztályában a férfiaknál 5,6; a nőknél 2,8; a 45-49 évesek körében 10,5; illetve 5,8; az 50-54 éveseknél 16,5; illetve 7,2; míg az 55-59 évesek csoportjában 21,4; illetve 9,8 halálozás jutott. 1990-hez képest a halálozási gyakoriság korcsoportonként változóan alakult, de összességében mindkét nem esetében romlott. 2005-ben a megyeszékhelyen leggyakoribb halálok változatlanul a keringési rendszer megbetegedése volt, a halálesetek 54%-át – míg 2000-ben 48%-át – ez a betegség
okozta.
megbetegedés,
az
Második elhunytak
legtöbbször aránya
előforduló
szerény
halálok
mértékben,
a
daganatos
27%-ról
23%-ra
mérséklődött 5 év alatt. A halandóság legjellegzetesebb különbségei az életkorral kapcsolatosak. A meghaltak 77%-a 60 éves és idősebb, 19%-a 40-59 éves volt; hányaduk közel azonos a 2000. évivel. A két fő halálok változatlanul az idősebb korosztályoknál jelentkezett: a daganatban meghaltak
72%-a,
a
keringési
rendszer
betegségeiben
elhunytak
87%-a
a 60 éves és idősebbek csoportjába tartozott. Ez a két vezető halálok a 40-59 évesek körében
is,
emellett
ebben
a
korosztályban
betegségeiben meghaltak aránya is.
10
jelentős
az
emésztőrendszer
ÉLETKÖRÜLMÉNYEK Foglalkoztatottság, munkanélküliség Miskolcon a 4 főn felüli vállalkozások és a létszámhatár nélkül számbavett költségvetési, társadalombiztosítási, valamint a kijelölt nonprofit szervezetek 2005-ben átlagosan 53 ezer főt alkalmaztak, 3,6%-kal többet, mint az előző évben. Változatlanul az ipar a legnagyobb foglalkoztató, ahol az alkalmazásban állók 21,7%-a dolgozott. Ezt követte a költségvetési szférából a közigazgatás, védelem, társadalombiztosítás (14,1%), az egészségügyi, szociális ellátás (13,2%) és az oktatás (11,6%), majd a szolgáltatások területéről a szállítás, raktározás, posta, távközlés gazdasági ág (11,7%). 2004-hez képest legnagyobb létszámnövekedés (51,4%-os) az ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás ágat jellemezte, de jelentősen (23,4%-kal) bővült az alkalmazásban állók száma az egyéb közösségi, személyi szolgáltatásban is. Az iparban összességében 6%-kal emelkedett a létszám, ezen belül legszámottevőbb növekedés (58%-os) a fémalapanyag, fémfeldolgozási termékek gyártása ágazatban következett be, a legnagyobb csökkenés pedig az élelmiszer, ital és dohánytermékek gyártása ágazatot jellemezte. Nagy mértékű (25,7%-os) létszámfogyás ment végbe a szállítás, raktározás, posta, távközlés területén is. 2005-ben a megyében regisztrált vállalkozások 40,6%-a, ezen belül az egyéni vállalkozások 36,1%-a, illetve a társas vállalkozások 48,4%-a a megyeszékhelyen koncentrálódott. Miskolcon a regisztrált vállalkozások száma egy év alatt 0,6%-kal emelkedett. 2005-ben
a
Miskolcon
regisztrált
vállalkozások
többsége,
41,3%-a
az
ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás, 18,7%-a a kereskedelem, javítás gazdasági ágban tevékenykedett, a többi ág aránya – külön-külön – 7% alatt maradt.
11
3. ábra
A regisztrált vállalkozások megoszlása gazdasági ágak szerint, 2005
Mezőgazdaság, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás halászat Egyéb 0,8% 19,2%
Ipar 6,1%
Építőipar 6,8%
Kereskedelem, javítás 18,7%
Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás 41,3%
Szállítás, raktározás, posta, távközlés 3,1%
Szálláshelyszolgáltatás, vendéglátás 4,0%
Négy miskolci székhelyű vállalkozás, a Borsod Volán Személyszállítási Zrt., az ÉszakMagyarországi Áramszolgáltató Nyrt., a Miskolc Városi Közlekedési Zrt. és az UNIÓ COOP Szövetkezeti Kereskedelmi Zrt. tartozik a 1000-1999 főt foglalkoztató létszám-kategóriába. Hét miskolci székhelyű vállalkozás alkalmaz 500-999 fő közötti, szintén hét vállalkozás pedig 300-499 munkavállalót, a többi ennél kevesebb főt foglalkoztat. Ezek mellett meg kell említeni néhány – szintén miskolci székhelyű – vállalkozást, melyek jelentős, 4 milliárd forint feletti árbevétellel rendelkeznek: ilyenek a DAM 2004 Acél- és Hengermű Kereskedelmi és Szolgáltató Kft., a Robert Bosch Power Tool Elektromos Szerszámgyártó Kft., a Robert Bosch Energy and Body Systems Kft., a SHINWA Magyarország Precíziós Kft., és a Szemerey Transport Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.
Munkanélküliek és ellátásuk Miskolc városban 2005. év végén 9088 munkanélkülit regisztráltak, 291 fővel többet, mint
egy
évvel
korábban.
A
munkanélküliek
51%-a
férfi.
A
tartósan,
180 napon túl munka nélkül lévők aránya 57,6%-ról 57,4%-ra mérséklődött. 2005. év végén Miskolcon a munkavállalási korúak (15-59 éves nők és 15-61 éves férfiak) 7,9%-át tartották nyilván állást keresőként a munkaügyi kirendeltségek. Ezzel egyidőben a megyében a munkavállalási korúak 12%-a szerepelt a regisztrációban,
12
igen nagy területi ingadozásokkal: a Miskolci kistérségben 8,7% volt, legalacsonyabb arány a Tiszaújvárosi (7,4%), legmagasabb az Abaúj-Hegyközi (22,9%) kistérséget jellemezte. 2005 év végén a regisztrált alapú munkanélküliségi ráta1 Közép-Magyarországon és Közép-Dunántúlon nem változott, a többi régióban 0,1-0,7 százalékponttal emelkedett 2004. decemberhez képest. A megyében ez a mutató (19%) Szabolcs-Szatmár-Bereg megye után a legmagasabb volt az országban, a legjobb helyzetű megyékhez (pl. Pest, Győr-Moson-Sopron, Vas, illetve a főváros) viszonyítva 3-7-szeres. A regisztrált munkanélküliek száma 2005 decemberében országosan 411 ezer főt tett ki, az előző év azonos időszakához képest 2,5%-kal nőtt.
4. ábra
A regisztrált munkanélküliek aránya a munkavállalási korú állandó népességben a) 14
% 12,1
12 10
8 8
12
10,6 8,7
8,6 7,7
7,4
7,9
6 4 2 0 2001. december 20. Megye
2004. december 20. Miskolci kistérség
2005. december 20. Miskolc város
a) 2001-ben a 15-61 éves férfiak és a 15-57 éves nők, 2004-ben és 2005-ben a 15-61 éves férfiak és a 15-59 éves nők.
Iskolázottságukat tekintve a 2005. év végi adatok szerint a városban nyilvántartott munkanélküliek egyharmada csak az általános iskolát, vagy még azt sem végezte el, háromtizede szakmunkásképzőbe, illetve szakiskolába járt, szintén háromtizede szakközépiskolai, technikumi, gimnáziumi végzettségű és 5,5%-a diplomás. Ezek az 1
Munkanélküliségi ráta: a regisztrált munkanélküliek december 20-ai létszáma a tárgyévet megelőző év január 1-jei gazdaságilag aktív népességének százalékában. Gazdaságilag aktív népesség: a foglalkoztatottak és a regisztrált munkanélküliek együttesen.
13
arányok gyakorlatilag megegyeznek az egy évvel korábbival. A munkát keresők közel háromnegyede változatlanul fizikai munkakörből került ki. 2005-ben közcélú foglalkoztatásban 931 fő vett részt, a közcélú foglalkoztatásra az önkormányzat közel 302 millió forintot fordított. Nyugdíjasok 2005 januárjában az öt évvel korábbihoz képest 4023 fővel kevesebben, összesen 55 537-en részesültek nyugdíjban, nyugdíjszerű járadékban. Az öregségi és az összes ellátott között a nők aránya továbbra is meghaladja a 60%-ot. Száz nyugdíjas és járadékos közül 68 öregségi és öregségi jellegű nyugdíjas, 15 korhatár alatti rokkantsági nyugdíjas, 7 fő megváltozott munkaképességű járadékos, a többi egyéb járadékot kap. Személyi jövedelem A személyi jövedelmek nagysága összefügg az adott terület gazdasági-társadalmi fejlettségével, munkaerő-piaci lehetőségeivel, a foglalkoztatás szintjével. A megyében 2005-ben ezer állandó lakosra 358 adófizető jutott. Az egy állandó lakosra számított éves adóalapot képező jövedelem 479 ezer forint, a személyi jövedelemadó pedig 85 ezer forint volt. Miskolc városban egy adófizető átlagosan 1 508 905 forint adóköteles jövedelemhez jutott 2005. évben. Ez az összeg adózónként havi 125 742 forint. Az egy állandó lakosra jutó személyi jövedelem adóalap 2005-ben 626 211 forint volt, ami 52 184 forint havi bevallott jövedelmet jelent. Az egy adófizetőre jutó adóalap 10%-kal, az egy lakosra jutó 11%-kal haladta meg az egy évvel korábbit. Az adózók száma 108 fővel mérséklődött, arányuk a népességben minimálisan, 41,3%-ról 41,5%-ra változott, ami azt jelenti, hogy a lakosság jövedelemszerző képessége gyakorlatilag nem változott 2004-hez képest.
14
Az adóbevallások alapján megállapítható, hogy a város, ezáltal a Miskolci kistérség lakóinak jövedelmi helyzete a megyei átlagnál jobb, de a megye kistérségeihez mérve ez már nem mindenhol igaz: a Tiszaújvárosiban a Miskolcihoz képest 1,4-szerese az egy lakosra jutó éves jövedelem, ezen kívül a Kazincbarcikai kistérségben is közel azonosak a jövedelmi viszonyok, mint a Miskolciban. Miskolcon a megfigyelt körben2 a fizikai foglalkoztatottak havi bruttó 101 075, a szellemiek 196 622 forint átlagkeresethez jutottak 2005-ben, ami 8,6; illetve 10,4%-kal haladta meg az egy évvel korábbit. A fizikaiak körében legmagasabb havi bruttó átlagkeresetet
a
pénzügyi közvetítés
(158
ezer forint),
a vegyipar
(150 ezer forint), valamint a villamosenergia-, gáz-, gőz-, vízellátás (138 ezer forint) területén dolgozók kaptak, legalacsonyabb keresettel pedig a mezőgazdaságban (70 ezer forint), az ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatásban (75 ezer forint) és a szálláshely-szolgáltatás vendéglátásban (76 ezer forint) tevékenykedők rendelkeztek. A szellemi foglalkozásúak esetében a pénzügyi közvetítést (290 ezer forint), a vegyipart (284 ezer forint) és a gépipart (247 ezer forint) jellemezte a legmagasabb, a kereskedelem, javítást (138 ezer forint) és az egészségügyi, szociális ellátást (153 ezer forint) pedig a legalacsonyabb átlagkereset. A nyugdíjasok és járadékosok 2005 januárjában átlagosan havi 65 683 forint nyugdíjat kaptak. Az öregségi és öregségi jellegű nyugdíjak összességében havonta 75 613 forintot tettek ki, ezen belül a férfiak és nők nyugdíja között közel 18 ezer forint
különbség
volt
a
férfiak
javára.
Az
árvaellátás,
a
megváltozott
munkaképességűek és az egyéb ellátásban részesülők járandósága havonta átlagosan a 30 ezer forintot sem érte el.
2
A 4 főn felüli vállalkozások és létszámhatár nélkül a költségvetési, társadalombiztosítási és a kijelölt nonprofit szervezetek.
15
Lakás, közmű, környezet A város lakásállománya 2005. év végén 74 751 lakásból állt, a 100 lakásra jutó lakosok száma egy év alatt 236-ról 233-ra mérséklődött, a mutató értéke a megyeszékhelyeket és az országos átlagot (239) tekintve is jónak mondható. 2005-ben Miskolcon 296 lakást építettek és 12 lakás szűnt meg, az épített lakások száma 11-gyel több, a megszűnt lakásoké 13-mal kevesebb volt az előző évinél. 5. ábra
A lakásépítés alakulása
700 600 500 400 300 200 100 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Az év folyamán épített lakások száma
Az év folyamán kiadott építési engedélyek száma
Magyarország lakásainak száma a mikrocenzus időpontjában (2005. április 1-jén) 4 millió 173 ezer volt, 108 ezerrel több, mint a legutóbbi népszámlálás alkalmával. A lakások közül 3 millió 937 ezer (94%) a lakottak száma. 2005-ben az építésügyi hatóságok 41 ezer lakásra adták ki a használatbavételi engedélyt és 51 és félezer új lakás építése kezdődhetett el az új építési engedélyek alapján. A használatba vett lakások száma 6%-kal, az új engedélyeké 10%-kal kevesebb, mint 2004-ben volt. A lakásépítések 30%-a a fővárosban valósult meg. A megyék között jelentős eltérések figyelhetők meg: míg Heves megyében 37%-kal növekedett, addig Fejér megyében 40,5%-kal, Veszprém megyében egyharmadával fogyott az előző évhez képest a használatba vett lakások száma. A kislakások javára módosult a lakásépítés szerkezete, ezáltal az új lakások átlagos alapterülete országosan 6 m2-rel (87 m2-re) csökkent.
Az építtetőket tekintve előtérbe kerültek a gazdasági szervezetek, míg a természetes személyek aktivitása csökkent: 2005-ben Miskolcon a lakások 74%-át gazdasági szervezetek, közel 24%-át természetes személyek építették, míg 2004-ben ezek az arányok 43,5%, illetve 56,5% voltak. A családi házas formában épült lakások aránya 16
az egy évvel korábbi 53%-ról 24%-ra esett vissza, a többszintes, többlakásos épületeké viszont 22%-ról 76%-ra emelkedett. Az értékesítésre készült lakások hányada 43,5%-ról 76%-ra nőtt, ezzel egyidőben a saját használatra épülőké 56%-ról 24%-ra mérséklődött. A felépített lakások átlagos alapterülete 83 m2-re csökkent a 2004. évi 113 m2-hez képest, amiben szerepet játszott a többszintes, többlakásos épületek hányadának emelkedése. A tavaly épült lakások háromtizede négy és többszobás, 28%-a háromszobás, 34%-a kétszobás, a többi egyszobás volt. Az építkezők egyre inkább a teljesen közművesített lakásokat igénylik, 2005-ben az újonnan épített lakások mindegyikét ellátták közüzemi vízvezetékkel, egy kivételével valamennyi lakást bekapcsolták a vezetékes gázellátásba, és 98%-át a közműves csatorna-hálózatba. A város ingatlankezelő szervezete által kezelt lakásbérlemények száma 2004-ig csökkent, majd némi emelkedés mutatkozott, így 2005-ben 5778 lakást tartottak fenn. Az év folyamán 40 lakásbérleményt újítottak fel, és 47-et adtak el. Miskolc közművesítettsége a többi megyeszékhelyhez viszonyítva is jó, 2005. év végén a lakások közel 99%-a kapcsolódott közüzemi vízvezetékhez, csaknem 90%-a közcsatornához, a háztartási gázfogyasztók száma meghaladta a 66 ezret, a háztartási villamosenergia fogyasztóké pedig megközelítette a 83 ezret. Több mint 38 ezer lakást fűtenek vezetékes gázzal, 31 ezer pedig távfűtéses. A közcsatornán elvezetett szennyvizet biológiailag is tisztítják. A város önkormányzati tulajdonban lévő zöldterülete 279 hektár. A játszóterek száma 407-ről 182-re, területük 13 hektárról 10 hektárra apadt. A rendszeresen tisztított közterületek nagysága évről évre bővül, 2004-ben 59; 2005-ben már 68 hektárt tett ki. A rendszeres hulladékgyűjtésbe eddig 73 508 lakást és 95 üdülőt vontak be.
17
Kereskedelem, üzlethálózat Az országos tendenciával megegyezően a megyeszékhelyen is terjednek a nagy bevásárlóközpontok, s bár a kisebb, családiasabb és a lakóhelyhez közelebb elhelyezkedő boltoknak is van létjogosultsága, ezek sokszor nem bírják a versenyt a nagy áruházláncokkal. A kiskereskedelem tág teret biztosít a külföldi tőke számára és a befektetők élnek is a lehetőségekkel. A városban sorra nyitották kapuikat a Metro, a Praktiker, a Tesco, a Cora, az Obi, a Penny, az Interspar üzletek, és a Lidl. Ezen egységek építésekor a személygépkocsival történő jó megközelítés, a tág parkolási lehetőség, a családtagok számára együtt megvalósuló bevásárlás, az egyidőben jelentkező tömeg igényének a kielégítése dominál. Így egyszerre vannak jelen a kétféle típusú, a város szélére épült bevásárlóközpontok és a hagyományos, egy-egy városrészt ellátó kiskereskedelmi egységek. 2005. év végén – gyógyszertárak nélkül – 3095 kiskereskedelmi üzlet működött Miskolcon, 7,2%-kal több a 2001. évinél. Az üzletek negyede élelmiszer szaküzlet, illetve élelmiszer-jellegű üzlet és áruház, 22%-a egyéb iparcikk, 14%-a ruházati szaküzlet, a többi üzletfajta aránya 1-6% között változott. Az egyéni vállalkozások által üzemeltetett kiskereskedelmi boltok száma 2001 óta 6,8%-kal csökkent, hányaduk pedig 34%-ról 30%-ra esett vissza. A vendéglátóhelyek száma 2001-hez képest közel 13%-kal gyarapodott. 2005. év végén 994 egység - ebből 620 étterem és cukrászda, valamint 206 bár és borozó szerepelt a nyilvántartásban. A vendéglátóhelyek háromtizedét, ezen belül az éttermek, cukrászdák 32%-át, a bárok, borozók 31%-át egyéni vállalkozás keretében működtették. A kiskereskedelmi hálózat bővülésével a tízezer lakosra jutó üzletek száma (gyógyszertárak nélkül) 2005-ben 177-re emelkedett, ennek ellenére Tatabánya után a második legkevésbé ellátott megyeszékhely Miskolc. A vendéglátóhelyek tekintetében is javult a mutató (57), a város ezen a területen a középmezőnybe tartozik.
18
Közlekedés, távközlés 2005. év végén Miskolc tömegközlekedési járműparkja 199 autóbuszból és 42 villamosból tevődött össze. Az autóbuszok és a villamosok befogadó képessége eltérően
változott.
Míg
az
utóbbiaké
1990-hez
(8,6%-kal)
és
2000-hez
(4,3%-kal) viszonyítva is emelkedett, addig az autóbuszoknál ellentétes irányú változás következett be. A 2000. évhez képest a csökkenés (4,5%-kal) kisebb mértékű volt, azonban az 1990. évhez nézve háromnegyedére esett vissza az autóbuszok kapacitása. 4. tábla
A tömegközlekedési eszközök száma, kapacitása az év végén
Év
A villamosok kapacitás száma a db
fő
Az autóbuszok száma
kapacitása
átlagos a) száma
db
fő
db
Az év folyamán üzembe helyezett autóbuszok száma, kapacidb tása, fő
villamosok száma, kapacidb tása, fő
1990
41
6 456
261
27 286
257
23
2 310
-
-
1999
34
6 726
209
21 530
210
4
345
-
-
2000
34
6 726
208
21 645
205
11
1 230
-
-
2001
34
6 726
196
20 430
205
10
1 020
-
-
2002
33
6 570
215
22 053
226
69
7 038
-
-
2003
42
7 314
202
20 988
198
-
-
14
1 524
2004
44
7 386
200
20 793
194
-
-
8
1 008
2005
42
7 014
199
20 673
193
-
-
-
-
a) 12 hónap számított átlaga.
Az egy helyi közlekedési járműre jutó férőhelyek száma az autóbuszok esetében egyenletesebb képet mutat, évek óta 103-105. A villamosok tekintetében az eltérő típusok miatt nagyobb intervallumban, 167-199 között mozog az átlagos férőhely. A tömegközlekedés Miskolcon is igyekszik megfelelni az uniós környezetvédelmi szabványoknak.
Ehhez
igazodva
korszerűbb,
környezetkímélőbb
autóbuszok
beszerzését tartja szem előtt a helyi tömegközlekedést lebonyolító zártkörű részvénytársaság.
1990-ben
35
autóbuszt
selejteztek
le
és
23
lépett
a
tömegközlekedés szolgálatába, míg 2000-ben és 2001-ben összesen 33 autóbuszt
19
vontak ki a forgalomból és 21-et helyeztek üzembe. 2002-ben tovább folytatódott a környezetbarát autóbuszok üzembe állítása a 69 darab Man típusú új autóbusszal. A 2003. és a 2004. év a villamosok ideje volt: összesen 22 Bécstől vásárolt, igaz, használt villamossal bővült a járműpark. 2005-ben nem történt újabb üzembe helyezés, azonban idén tavasztól 35 vadonatúj Neoplan típusú autóbusz szolgálja az utazók kényelmét. A helyi közlekedésben 2005-ben 43 autóbusz viszonylaton és két villamos vonalon utazhattunk. 5. tábla
A helyi autóbusz közlekedés néhány adata Megnevezés
2002
Szállított utasok száma, 1000 fő
2003
2004
2005
107 850
106 601
102 689
95 554
40
42
43
43
Viszonylatok száma, db
Az üzemanyag- és energiaárak drágulásával folyamatosan, évről évre emelkednek a tömegközlekedési viteldíjak is. Egy vonaljegy ára 2000-ben 80 forint volt, ennél ma 1,6-szer fizetünk többet. Az egyvonalas autóbusz bérletek esetében szintén ugyanekkora
volt
az
áremelkedés
(1,6-szeres),
míg
a
villamosbérlet
ára
1,8-szeresére nőtt. Ez idő alatt a fogyasztói árak emelkedése 1,3-szeres volt. 6. tábla
Viteldíjak alakulása (forint) Év
1990
Vonaljegy
8
Előző időszak =100,0
100,0
Havi bérlet autóbusz
180
előző időszak =100,0
villamos
100,0
120
100,0
előző időszak =100,0
1995
35
437,5
774
430,0
520
433,3
2000
80
228,6
1 610
208,0
1 078
207,3
2001
85
106,3
1 750
108,7
1 170
108,5
2002
90
105,9
1 870
106,9
1 244
106,3
2003
96
106,7
2 000
107,0
1 320
106,1
2004
115
119,8
2 300
115,0
1 650
125,0
2005
125
108,7
2 500
108,7
1 900
115,2
2006
130
104,0
2 620
104,8
1 980
104,2
20
A megyeszékhelyen 2005-ben ezer lakosra 254 személygépkocsi jutott, szemben a megyei 217-tel. Az ország valamennyi megyeszékhelyén (ideértve a fővárost is) magasabb a mutató értéke, mint Miskolcon. Ezer lakosra 386 távbeszélő fővonal jutott, az ISDN vonalak száma megközelítette a 12 ezret. Meg kell jegyezni, hogy a mobiltelefonok rohamos növekedése ellenére az ezer lakosra jutó távbeszélő fővonalak száma 2001 óta – amikor 336 volt a mutató értéke – növekedett. A kábeltelevíziós szolgáltatásról elmondható, hogy a bekapcsolt lakások száma – Budapest és Pest megye után – 2005-ben is Borsod-Abaúj-Zemplénben volt a legmagasabb, az országban a kábeltelevíziós hálózatba bekapcsolt lakásokból 6,8%-kal részesedett a megye. Miskolcon 56 629 lakás – a lakásállomány háromnegyede –, a megyében csaknem a fele rendelkezik ilyen szolgáltatással. Egészségügy és szociális ellátás A városban az egészségügyi alapellátást 2005-ben 96 háziorvos és 42 házi gyermekorvos biztosította, előbbiek száma hárommal növekedett, utóbbiaké nem változott 2004-hez képest. Az ellátási mutató részben ezért, részben a lakosság számának csökkenése miatt javult: egy háziorvosra és házi gyermekorvosra 1264 lakos jutott, az előző évinél 37-tel kevesebb. A háziorvosi ellátásban a rendelőben és a beteg lakásán végzett vizsgálatok száma jelentősen, 13%-kal emelkedett. A gyermekorvosi praxisok rendelőkben és a betegek lakásán végzett vizsgálatainak száma kisebb arányban, 5%-kal haladta meg az előző évit. A rendelési időn kívül a betegeket két háziorvosi ügyelet látja el a két városi üzemeltetésű kórházban, közülük a Semmelweis a gyermekeket és a felnőtteket egyaránt fogadja. A rendelőintézeti járóbeteg szakellátásban a vizsgálati esetek száma 2000 és 2004 között több mint duplájára nőtt. Az ezer lakosra jutó 2672 rendelőintézeti óra 2000 és 2004
között
3324
órára,
közel
egynegyedével
emelkedett.
2004-ben
egy
gyógykezelésre átlagosan 4,8 percet fordítottak, 3,8 perccel kevesebbet, mint 2000-ben. 21
A megyében működő kórházi ágyak 64%-a található Miskolcon. A város négy kórházában a 2004. évinél 45-tel több, összesen 3460 működő ágy fogadta a betegeket 2005-ben. A kórházak közül kettőt a megyei, kettőt a városi önkormányzat tart fent. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Rendelőintézet, valamint a Semmelweis Kórház és Rendelőintézet oktatóintézményként is működik. A megyei kórház területén található a Gyermekegészségügyi Központ (a GYEK), amely a gyermekkori leukémia csontvelő-átültetéses gyógyításával szerzett nemzetközi hírnevet. Az összes működő kórházi ágyból 100 nem önkormányzati tulajdonú. (Ezeket nonprofit szervezetek, illetve vállalkozások tartják fent.) A kórházi ágyak kihasználtsága kis mértékben javult az előző évihez képest, így 2005-ben 79%-os volt. A miskolci egészségügyi intézmények a város megyeszékhelyi és kistérségi funkciójából adódóan jelentős szerepet látnak el a megye és a környező települések betegellátásában. A közforgalmú gyógyszertárak száma 38-ról 37-re csökkent. A bölcsődék száma 10, ami 2000 óta nem változott; ugyanakkor 2005-ben az előző évhez képest 30-cal nőtt a férőhelyek száma, amely így elérte a 490-et. A 601 beírt gyermekkel 124 gondozónő foglalkozott. Mivel 2004-hez képest a beírt gyermekek száma mérséklődött, ugyanakkor a férőhelyeké emelkedett, a megyeszékhelyen csökkent a bölcsődék zsúfoltsága; 100 férőhelyre az előző évinél 14-gyel kevesebb, 123 gyermek jutott. 2005-ben 26 tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthon működött Miskolcon, ebből 14 intézmény funkcionált időskorúak otthonaként, a többiben hajléktalanokat, autistákat, valamint felnőtt korú fogyatékosokat fogadtak, illetve ápoltak.
A
férőhelyek
száma
nyolccal
bővült,
így
az
otthonok
összesen
1274 férőhellyel rendelkeztek, ennek több mint kétharmada az időskorúak otthonaiban működött. Az önkormányzaton kívüli szervezetek egyre több intézmény fenntartását látják el, 1995-ben 5, 2000-ben 10; 2005-ben pedig a 26-ból 24 otthont működtettek. Az általuk fenntartott férőhelyek aránya az 1995. évi 32%-ról 2005-ben 45%-ra emelkedett. Idősek klubja ugyanannyi működött, mint 2000-ben (15), ezekben 578 főt láttak el.
22
Szociális étkezést és házi segítségnyújtást 626-an vettek igénybe. Ez 475 fővel kevesebb, mint az előző évben, miközben 2,7-szeresére, 942-re nőtt a csak étkeztetésben, továbbá 69-ről 86-ra emelkedett a csak segítségnyújtásban részesültek száma. A városi önkormányzattól 2005-ben 4518 személy kapott rendszeres szociális segélyt. Ez 55 fővel kevesebb, mint 2004-ben volt, de az egy főre jutó éves átlagos segélyösszeg 189 ezer forintról 204 ezer forintra emelkedett. A város az egész év folyamán több mint 922 millió forintot költött a hátrányos helyzetű lakóinak rendszeres szociális segélyezésére, 59 millió forinttal többet, mint egy évvel korábban.
Felsőoktatás, kutatás-fejlesztés, kultúra, közművelődés Az 1949-ben alapított Nehézipari Műszaki Egyetem 1990-től működik Miskolci Egyetem néven, és a 2000/2001-es tanévben szervezeti integráció tette valódi universitassá. A korábban hagyományosan iparhoz kapcsolódó, illetve a jogászképzéséről is ismert intézmény ugyanis új karokkal bővült. Az integráció sokszínűvé tette az intézmény profilját, amelyben az összevonás óta bölcsész, tanító, zenész és egyéb, humán-jellegű képzések is szerepelnek. Az egyetem 9 karán a 2005/2006-os tanévben 857 oktató dolgozott. A Miskolci Egyetem meghatározó szerepet tölt be mind a megye, mind pedig Miskolc város életében. 2005-ben 14 822 hallgató járt az egyetemre, közülük egyetemi és főiskolai szintű képzésben 13 562 fő részesült (61% nappali tagozaton), míg fennmaradó hányaduk az esti- és levelező tagozatos oktatás valamelyik formájában vett részt. Az ezer miskolci lakosra jutó nappali tagozatos, felsőfokú tanulmányokat folytató hallgatók száma 2004-ben 45, míg 2005-ben 47 volt. A nappali tagozatosok közül 1778-an jutottak kollégiumi ellátáshoz.
23
Miskolcon 75 kutató-fejlesztő helyen – teljes munkaidejű dolgozókra átszámítva – 532 kutató és fejlesztő dolgozott 2004-ben. A K+F-re fordított 2,8 milliárd forint 1,6%-a az országosnak. Az alacsony részesedés megítélésénél figyelembe kell venni, hogy Magyarországon a K+F tevékenységek zöme – 2004-ben a kutatófejlesztő helyek 44%-a, a létszám 60%-a, a ráfordítások 65%-a – a fővárosban koncentrálódik. 7. tábla
A K+F főbb adatai Miskolcon A régió Megnevezés
2001
2004 2001
Kutató helyek száma K+F létszám ebből: kutatók, fejlesztők* K+F költség, millió Ft K+F beruházás, millió Ft Összes ráfordítás, millió Ft
73 511 351 1 284 126 1 410
75 532 395 2 455 362 2 817
61,9 65,8 67,9 57,5 30,9 53,4
Az országos százalékában 2004 2001 2004 51,7 49,9 61,8 58,3 70,2 59,6
3,1 2,2 2,4 1,2 0,5 1,0
3,0 2,3 2,7 1,7 1,4 1,6
*A teljes munkaidejű dolgozókra átszámított létszám
Miskolc szerepe a megyében, illetve a régióban folyó K+F tevékenységben meghatározó, bár meg kell jegyezni, hogy az egész régió részesedése az országban folyó K+F tevékenységből viszonylag alacsony, annak ellenére, hogy a Miskolci Egyetem a hazai tudományos kutatás és fejlesztés jelentős bázisa. Ezen kívül Miskolcon működik a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Alapítvány Logisztikai és Gyártástechnológiai Intézet, a Tüzeléstechnikai Kutató Fejlesztő Rt., valamint az MTA Regionális
Kutatások
Központja
Észak-Magyarországi
Osztálya
is.
(Észak-Magyarország részesedése a kutatóhelyekből 5,7%, a kutató-fejlesztő létszámból 4,3%, a kutatás-fejlesztési ráfordításokból pedig 2,7% volt 2004-ben.) Az egyetem és a kutató intézetek szerepe a régió, a város innovációs potenciáljának növelésében akkor lehet eredményes, ha a K+F tevékenységek hatása a vállalkozások versenyelőnyében megjelenik. Jelenleg a térség vállalkozásai az innováció területén szerény eredményeket érnek el, amit az is jelez, hogy kevés innovációt segítő pályázaton tudnak eredményesen szerepelni3. 3
Bihall Tamás- Szilágyiné Baán Anna: Borsod-Abaúj-Zemplén megye gazdaságának helyzete az EU-csatlakozás után másfél évvel. Esélyek, lehetőségek, kockázatok. (Észak-magyarországi Stratégiai füzetek, 2005. 2.szám)
24
A városban, megyeszékhelyi rangjához illően jelentős közművelődési, kulturális élet zajlik. Miskolcot a zene és a színházművészet városának tartják, ahol különösen a nyár a múzsáké: A megyeszékhelyen két állandó színház működik, a Miskolci Nemzeti Színház és a Csodamalom Bábszínház. Ezen kívül 2006. szeptember 7-én a város új kulturális központtal gazdagodott, az egykori Béke mozi felújított, kibővített épületében került átadásra a Művészetek Háza. Itt kapott otthont a Miskolci Szimfonikus Zenekar, ám az intézmény a koncertek mellett színházi előadásoknak, gálaműsoroknak, könnyűzenei rendezvényeknek is színhelye lesz. Az épület jó akusztikájú nagyterme, a hangversenyterem 600 fő befogadására alkalmas, színpada 160 m2. Két moziterme az emeleten található, az Uránia mozi 141, a Béke Art mozi 70 fős. Kiállítások rendezésére az emeleti és a földszinti közlekedőkben kerül sor. Az 1823-ban, az ország első magyar nyelvű kőszínházaként alapított Miskolci Nemzeti Színház valóságos épület-komplexum. Főépületében maga a Nagyszínház 681 néző befogadására alkalmas. Ehhez kapcsolódik – az előadások jellegétől függően – a 80-100 férőhelyes Csarnok és a 70-110 látogató befogadására alkalmas Játékszín. A Kamaraszínházban 281, a Nyári Színházban 455 néző tekintheti meg egyszerre az előadásokat. A Csodamalom Bábszínház 192 férőhelyes. A Miskolci Nemzeti Színház művészei 2005-ben 704 előadást tartottak a megyében, ez öttel több, mint az előző évi. Az előadásokon összesen 197 ezer néző vett részt, a produkciókat átlagosan 280-an tekintették meg. A nézettség kis mértékben (2%-kal) alacsonyabb volt, mint 2004-ben. 2006-ban rendezték meg hatodik alkalommal a nemzetközileg is elismert Bartók+ Operafesztivált, amelyen minden évben számos neves előadó szerepel nagy sikerrel. A fesztivál vezetői kulturális missziót is teljesítenek, hiszen nem csupán a megyeszékhelyen, hanem kisebb városokban, falvakban is tartanak a fesztivállal egy időben rendezvényeket. Miskolchoz immár több mint két évtizede hozzátartozik a nyári Dixieland, valamint Kaláka Folkfesztivál, az utóbbinak hagyományosan a
25
Diósgyőri vár ad otthont. A téli programok közül mind több látogatót vonz a Kocsonya-fesztivál. A „Miskolc legyen Európa kulturális fővárosa 2010-ben” pályázat pedig annak ellenére, hogy Pécs után a város a második helyen végzett, felhajtó erőt jelentett. A város lakóinak 87%-a egyetértett azzal, hogy a város pályázzon a címre, s 40%-a bízott a sikerben. Miskolc elérte, hogy kulturális program tervei hónapokra a közfigyelem középpontjába kerüljenek. A mozi-látogatások száma ugyan 15%-kal csökkent 2005-ben, de az ezer lakosra jutó mozi-látogatásokat tekintve (2827) Miskolc, Budapest és a megyeszékhelyek között az 5. helyet foglalja el. A város 18 mozi-termében közel félmillió (495 ezer) látogatást regisztráltak. 2005-ben a városban található 15 múzeum 57 kiállítását 193 ezren keresték fel. Ez több mint kétszerese az előző esztendei látogatottságnak, és közelíti a 2000. évi adatot, amikor több mint 194 ezren látogattak a város múzeumaiba. A 3 miskolci önkormányzati közművelődési könyvtárban 960 469 könyvtári egység található, amely nem változott jelentősen az előző évhez képest. Ugyanakkor a beiratkozott olvasók száma 9%-kal nőtt, miközben kis mértékben (2%-kal) emelkedett a kikölcsönzött könyvek száma is. Az ezer lakosra jutó könyvtári egységek számát tekintve Miskolc Budapest és a megyeszékhelyek között a közepesen ellátottakhoz tartozik.
26
A GAZDASÁG HELYZETE A gazdaság általános jellemzői 2004-ben Magyarországon a bruttó hazai termék (GDP) folyó áron 20 429 milliárd forint volt. Volumene az előző évhez képest 5,2%-kal növekedett. Egy főre vetítve a bruttó hazai termék összege 2 millió 21 ezer forint volt, ami a Magyar Nemzeti Bank hivatalos árfolyamán számítva 8031 eurónak felel meg. A 2004. évi 20 429 milliárd forint (folyó áron mért) hazai termékhez KözépMagyarország 44,5%-kal, a Dunántúl 27,8%-kal, Kelet-Magyarország 27,7%-kal járult hozzá. A keleti országrész részesedése 0,3 százalékponttal emelkedett az előző évhez képest, míg a központi, valamint a dunántúli régióké 0,1; illetve 0,2 százalékponttal mérséklődött. Az egy lakosra jutó bruttó hazai termék 2004-ben 180 ezer forinttal haladta meg az egy évvel korábbit. A régiók e mutató alapján képzett sorrendje változott az előző évhez képest, Észak-Magyarország a 7. helyről a 6. helyre került, pozíciót cserélve Észak-Alfölddel. Az egy lakosra jutó GDP alapján mért fejlettségi különbségek mérséklődtek: Közép-Magyarország fajlagos mutatója 2003-ban 2,48-szorosa, 2004-ben 2,39-szerese volt az észak-magyarországinak. Budapesten, valamint Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom és Vas megyékben haladta meg az egy főre jutó GDP az országos átlagot. E mutató alapján 2004-ben két helyen történt változás az előző évhez képest: Jász-Nagykun-Szolnok egy helyet rontott pozícióján, míg Borsod-Abaúj-Zemplén (17. helyről a 16. helyre) javítani tudott. A város továbbra is meghatározó erőt képvisel a megye gazdaságában (annak ellenére, hogy szerepe csökkent). 2005-ben a megyei székhelyű, 49 fő feletti vállalkozások nettó árbevételéből – a 2001. évi 33%-kal szemben – 27%-kal részesedtek a miskolci székhelyű cégek. Az eredmények értékelésénél figyelembe kell venni, hogy a vállalkozások egy része az egész megye területén működik, teljesítményük viszont a székhelyen kerül számbavételre.
27
Miskolcon a vállalkozások nettó árbevételének 65%-a (240 milliárd forint) az iparban keletkezett, ami a megye ipari nettó árbevételének egyötödét tette ki. A többi ág közül a
szállítás,
raktározás,
posta,
távközlés
nettó
árbevételének
94%-át,
az
ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatásénak 81%-át, a kereskedelem, javításnak 78%-át, az építőiparnak 64%-át a megyeszékhelyen lévő szervezetek realizálták. 6. ábra
A miskolci székhelyű vállalkozások részesedése a megyében bejegyzett vállalkozások nettó árbevételéből, 2005a) Ág, ágazat Élelmiszer, ital, dohány gy ártása Fa, papírtermékek gy ártása, ny omdai tev ékeny ség Fémalapany ag, f émf eldolgozási termék gy ártása Gépipar Villamosenergia-, gáz-, gőz-, v ízellátás Építőipar Kereskedelem, jav ítás Szállítás, raktározás, posta, táv közlés Ingatlanügy letek, gazdasági szolgáltatás A többi gazdasági ág ÖSSZESEN 0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
90%
100%
Miskolc részesedése
a) 49 fő feletti vállalkozások. A villamosenergia-, gáz-, gőz- vízellátás adata halmozódást tartalmaz.
Regisztrált vállalkozások 2005. év végén 22 755 vállalkozást regisztráltak Miskolcon, mely a megyei 41%-át jelentette. A városban egy év alatt összességében nem érte el az 1%-ot a bejegyzett vállalkozások emelkedése, ezen belül az egyéni vállalkozások száma 1%-kal csökkent, a társas vállalkozásoké 3%-kal bővült. A Miskolcon nyilvántartott vállalkozások közel egyötöde jogi személyiségű, míg a nagyobb részarányt képviselő jogi személyiség nélküli vállalkozások hányada 81%. A jogi személyiségű vállalkozások 93%-át a korlátolt felelősségű társaságok tették ki,
28
a megyében ez az arány 89%-os volt. A jogi személyiség nélküli vállalkozások közel héttizedét az egyéni vállalkozások, több mint egynegyedét pedig a betéti társaságok jelentették
Miskolcon.
A
megyei
székhelyű
részvénytársaságok
52%-át
a
megyeszékhelyen regisztrálták. A társas vállalkozások több mint egyharmadát az ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás, egynegyedét pedig a kereskedelem, javítás gazdasági ágban vették nyilvántartásba. 7. ábra
A regisztrált vállalkozások megoszlása gazdálkodási forma szerint 2005. december 31. Miskolcon
korlátolt felelősségű társaság 17,5%
a megyében
részvénytársaság 0,4%
egyéb 5,0%
korlátolt felelősségű társaság 14,2%
betéti társaság 21,2%
egyéb 4,6%
egyéni vállalkozás 55,9%
részvénytársaság 0,3%
betéti társaság 17,9%
egyéni vállalkozás 63,0%
2005. év végén a vállalkozói sűrűség, vagyis az ezer miskolci lakosra jutó regisztrált vállalkozások száma 130 volt, eggyel több az előző évinél. A megyeszékhelyek között továbbra is alacsonynak számít a miskolci érték, mindössze Tatabányáé (125) és Salgótarjáné (113) kisebb. 2005-ben a megye tíz, legnagyobb létszámot foglalkoztató vállalkozása közül 5, az ÉMÁSZ NYRt, az Unió Coop Szövetkezeti Kereskedelmi ZRT, Borsod Volán ZRT, Miskolc Város Közlekedési ZRT, Északerdő Erdőgazdasági ZRT miskolci székhelyű volt. Árbevételi kategória szerint vizsgálva a megye első tíz vállalkozása közül szintén 5 rendelkezett miskolci székhellyel.
29
Külföldi tőke 2004. év végén a megyében regisztrált 334 külföldi érdekeltségű vállalkozás 36%-a miskolci székhelyű volt. Az itt bejegyzett 119 külföldi érdekeltségű cég 58 milliárd forint saját tőkével rendelkezett, melyből a külföldi részesedés 51,1 milliárd forintot tett ki. A megyében befektetett külföldi tőkéből Miskolc 21%-os részarányt képviselt. 8. ábra
A külföldi érdekeltségű vállalkozások számának külföldi tőkerészének megoszlása gazdasági ág szerint, 2004
Ingatlanügyletek, egyéb szolgáltatás 20,2%
A többi gazdasági ág 4,2%
Szállítás, raktározás, posta, távközlés 5,0%
Kereskedelem, javítás 1,8%
Ipar 23,5%
Szálláshelyszolgáltatás, vendéglátás 1,0%
Szálláshelyszolgáltatás, vendéglátás 5,9%
Kereskedelem, javítás 41,2%
Ingatlanügyletek, egyéb szolgáltatás 5,2%
A többi gazdasági ág Szállítás, 0,6% raktározás, posta, távközlés 1,1%
Ipar 90,3%
A megyeszékhelyen egy vállalkozásra átlagosan 488 millió forint saját tőkeérték, ezen belül 430 millió forint külföldi részesedés jutott, ami a megyei (1,8 milliárd, illetve 720 millió forint) értékek alatt maradt. A gazdasági ágak közül mind a megyében, mind Miskolcon továbbra is az ipar a meghatározó. A miskolci külföldi érdekeltségű vállalkozások számából az ipar 24%-kal részesedett, míg a saját tőkéből és ezen belül a külföldi tőkerészből is egyaránt
kilenctized
részt
fektettek
az
iparba.
A
kereskedelem,
javítás
vállalkozásainak hányada szintén jelentős, 41%, ugyanakkor a saját tőke értéke 3% alatt, a külföldi részesedése pedig 2% alatt maradt.
30
A 2004. évben a megyében működő külföldi érdekeltségű vállalkozások nettó árbevétele folyó áron számítva a 2001. évhez viszonyítva 36%-kal, a miskolci székhelyűeké
pedig
17%-kal emelkedett,
így
Miskolcon a
nettó
árbevétel
megközelítette a 141 milliárd forintot. Az ipar egészében 15%-kal, ezen belül a gépiparban
3,2-szeresére
nőtt
a
nettó
árbevétel,
míg
a
fémalapanyag,
fémfeldolgozási termékek gyártásában 37%-ra esett vissza a 2001. évhez képest. A külföldi érdekeltségű vállalkozások 2004-ben a megyében közel 24 ezer munkavállalót alkalmaztak, közülük 5140 fő a miskolci székhelyű vállalkozásoknál dolgozott. Egy foglalkoztatottra Borsod-Abaúj-Zemplénben 33; Miskolcon 27 millió forint nettó árbevétel jutott.
Beruházások A város jövője szempontjából meghatározó tényező, hogy a gazdasági szereplők mennyit költenek beruházásokra. 2000-2003 között a miskolci székhelyű gazdasági szervezetek
beruházásai
stagnálást
mutattak,
2004-ben
viszont
folyó
áron
megduplázódott a teljesítményérték az előző évhez képest, és meghaladta a 43 milliárd forintot. A beruházási növekmény teljes egészében az iparból származott. A 2004. évi 27 milliárd forint ipari invesztálás többszöröse a korábbi évek fejlesztéseinek. 2005-ben Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a beruházások volumene 17%-kal csökkent az előző évhez képest, ennek következtében az egy lakosra jutó érték 327 ezerről 278 ezer forintra mérséklődött. A miskolci székhelyű gazdasági szervezetek Borsod-Abaúj-Zemplén megyében végrehajtott
beruházásainak
teljesítményértéke
2005-ben
megközelítette
a
34 milliárd forintot. Ennek közel fele (16,8 milliárd forint) az iparban jelentkezett, de viszonylag jelentős összeget, 3,6 milliárd forintot invesztáltak a szállítás, raktározás, posta, távközlés fejlesztéseire is. A beruházások 29%-a a közigazgatás, az oktatás és az egészségügy, szociális ellátás területén valósult meg. 31
Miskolcon 2005-ben a fontosabb beruházások közé tartozott: a Bosch üzemcsarnok építése, útépítések, a Barlangfürdő és a diósgyőri Várfürdő fejlesztése, a belváros folyamatos rekonstrukciója, a Szinva terasz és a Déryné sétálóutca kialakítása, a Városi Sportcsarnok felújítása, valamint a műjégpálya építése. A főbb ágazatok Ipar A miskolci székhelyű 49 főnél többet foglalkoztató szervezetek által előállított, folyó áron számba vett termelési érték az utóbbi években folyamatosan emelkedett, 2005-ben megközelítette a 152 milliárd forintot. A növekedés hajtóereje a gépipar, amely 2005-ben az ipari termelés 41%-át adta, míg egy évvel korábban 19%-át. A gépipar után a villamosenergia-, gáz-, gőz-, vízellátás következett (a termelés 20%-át adva), de jelentős súlyt képvisel Miskolc iparában a fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása, valamint az élelmiszeripar is. A miskolci székhelyű ipar főbb ágazatai közül 2005-ben jelentősen növelte az értékesítését a gépipar, valamint a fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása. Az előbbi ágazat export részaránya a 2004. évi 70%-ról 2005-ben 84%-ra, míg az utóbbié 30%-ról 50%-ra emelkedett. 9. ábra
Az ipari értékesítés megoszlása az értékesítés iránya szerint*, 2005 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Élelmiszer, ital, Fa, papirtermékek Fémalapanyag, dohány gyártása gyártása, nyomdai fémfeldolgozási tevékenység termék gyártása Belföld
Gépipar
Export
*Szakágazatonként eltérő (létszám-kategóriára) adatszolgáltatói körre vonatkozik.
32
Villamosenergia-, gáz-, gőz-, vízellátás
Az élelmiszer-, ital, dohány gyártása ágazat külpiaci értékesítése jelentősen csökkent, így ez irányú értékesítésének hányada egy év alatt 42%-ról 31%-ra mérséklődött. A fa, papírtermékek gyártása, nyomdai tevékenység exportja 8%-ot tett ki 2005-ben (egy évvel korábban 5% volt). Építőipar 2005-ben a 10 főnél többet foglalkoztató miskolci székhelyű vállalkozások építőipari tevékenységének értéke folyó áron 13,2 milliárd forint volt, ami a megyei székhelyű építőipar termelésének 47,5%-át jelentette (egy évvel korábban ez az arány 53,4% volt). A miskolci székhelyű építőipari vállalkozásoknál foglalkoztatottak száma 17%-kal, 1154 főre csökkent. Egy foglalkoztatottra a városban 11,4; a megyében 9,3 millió forint építőipari termelés jutott.
Idegenforgalom A 2005. évben az országban a kereskedelmi szállásférőhelyek száma meghaladta a 329 ezret, ahol 7,1 millió vendéget és 19,7 millió vendégéjszakát regisztráltak. Ez 6,8; illetve 4,4%-kal haladta meg az előző évit. A külföldiek által eltöltött vendégéjszaka a vendégforgalom több mint felét tette ki. A kereskedelmi szálláshelyeken a 2005. évben 217,2 milliárd forint árbevételt realizáltak, ennek 52%-a szállásdíjakból származott. A megyére a vendégszám és az eltöltött vendégéjszaka csökkenése a jellemző, mind az ide érkező belföldi vendégek száma (0,3%-kal), mind a külföldieké (3,6%-kal) visszaesett, de ugyanez a tendencia érvényesült a vendégéjszakák tekintetében is.
2005-ben 4200 kereskedelmi szállásférőhely várta a megyeszékhelyre érkező vendégeket. A szállodák befogadóképessége meghaladta az 1200 férőhelyet, ami egytizedes bővülést jelentett, míg a panziók esetében több mint 2300 férőhely állt rendelkezésre, mely 5%-os növekedést mutatott az előző év azonos időszakához képest. A turistaszállások kapacitása nem változott, a kempingeknél és az üdülőházaknál viszont csökkenés következett be, így összességében egytizeddel kevesebb miskolci kereskedelmi férőhelyen fogadhattak vendégeket, mint 2004-ben.
33
10. ábra
A kereskedelmi szálláshelyek férőhelyei 2500
2004
2005
2000 1500 1000 500
ta sz ál lá s
ús ág is Ifj
Tu ris
zá lló
z Ü dü lő há
pi ng Ke m
Sz ál lo da
Pa nz i
ó
0
A vendégek döntő része a panziókban (49%-a) és a szállodákban (46%-a) szállt meg. Az előző évinél magasabb számban érkeztek ide a vendégek, viszont a többi szállástípus mindegyikében kevesebben szálltak meg. Összességében a miskolci kereskedelmi szálláshelyeken a vendégek száma nem változott, az eltöltött vendégéjszakák
viszont
mérséklődtek:
a
224
ezer
vendégéjszaka
7%-os
visszaesést tükröz, ezen belül a külföldiek által eltöltött éjszakák száma is és a belföldieké is egyaránt 7%-kal csökkent. A város kereskedelmi szálláshelyein regisztrált vendégek 17%-a külföldről érkezett, ezen belül a szállodák vendégeinek 26%-a volt külföldi, ugyanez az arány a panziókban 9%-ot jelentett. Az ifjúsági szállókban nem szállt meg külföldi vendég 2005-ben. A külföldi vendégek száma a szállodákban 15%-kal emelkedett, a többi szállástípus esetében csökkent; a belföldi vendégeké minden szálláshelyen visszaesett, kivéve a panziókat, ahol 7%-kal nőtt. Az átlagos tartózkodási idő szállástípusonként eltérő képet mutat, a kereskedelmi szálláshelyeken a vendégek átlagosan 1,9 vendégéjszakát töltöttek el, ami 0,1 vendégéjszakával kevesebb az előző évinél. A külföldieké ennél magasabb, 2,4 vendégéjszaka, azonban szintén csökkenő tendenciájú.
34
11. ábra
Az átlagos tartózkodási idő szállástípusonként, 2005 vendégéjszaka 7 6
Belföldi vendég
5
Külföldi vendég
4 3 2 1 0 Szálloda
Panzió
Turistaszállás Ifjúsági szálló
Üdülőház
Kemping
Miskolc részesedése a Mátra-Bükk üdülőkörzet és a megye idegenforgalmában egyaránt jelentős. 2005-ben a Mátra-Bükk üdülőkörzet – Borsod-Abaúj-Zemplén megyébe tartozó településeit tekintve – vendégeinek 68%-a Miskolcot kereste fel. A megye kereskedelmi szállásférőhelyeinek 22%-a, a megyébe látogató vendégek 38%-a a város idegenforgalmát gyarapította. A vendégéjszakákból az előző évi 35%-kal szemben 2005-ben 31%-kal részesedett a város. Igaz, ezek az arányok némileg alacsonyabbak, mint a korábbi években. A
kereskedelmi
szálláshelyek
mellett
jelentős
szereppel
bír
a
város
idegenforgalmában a magánszálláshelyek lehetősége is. A 2005. évben 128 szállásadót tartottak nyilván Miskolcon, akik a megye magánszállásadóinak egytizedét jelentették. (Miskolcon a magánszálláshely alatt a fizetővendéglátást értjük.) A megyeszékhelyen 812 férőhellyel várták a pihenni vágyókat, vagy az egyéb célból érkezőket. A
miskolci
fizetővendéglátást
5400-an
vették
igénybe,
amely
a
megye
magánszálláshelyeire érkező vendégek 18%-át tette ki. A 2005. évben közel egynegyeddel több vendéget regisztráltak a miskolci fizetővendéglátásban az előző évhez képest.
35
Az itt megszállt vendégek több mint 19 ezer vendégéjszakát tartózkodtak, az eltöltött éjszakák iránti igény 7%-kal nőtt 2004-hez képest. Átlagosan 3,5 vendégéjszakát maradtak, ugyanannyit mind a külföldi, mind a belföldi vendégek. A megyeszékhely 2005-ben 5000 kereskedelmi és magánférőhellyel rendelkezett, ahová összesen 122 ezer vendég látogatott, ebből 20 ezer külföldi volt. A vendégek összesen 243 ezer, ebből a külföldiek 48 ezer vendégéjszakát töltöttek el. Az átlagos tartózkodási idő 2,0 vendégéjszaka volt; a külföldieké ennél hosszabb, 2,4 éjszaka. 12. ábra
A vendégek megoszlása szállástípusok szerint, 2005
Ifjúsági szálló 0,5%
Üdülőház 2,4%
Kemping 0,1% Fizetővendéglátás 4,4%
Turistaszállás 1,5%
Panzió 46,8%
36
Szálloda 44,3%
Műszaki fejlesztési, területfejlesztési, kiegyenlítő és céljellegű támogatások 2004-2006. évben4 -
A 2004. évben Miskolcon a Gazdasági Minisztérium által támogatott Műszaki Fejlesztési Célelőirányzat (MFC) keretében 13 pályázat kapott közel 54 millió forintot terveik megvalósítására, többek között Borsod-Abaúj-Zemplén megye innovációs stratégiájának kialakítására, homlokzati nemes vakolat rendszer fejlesztésére, minőségbiztosítási rendszerek fejlesztésére, versenyképességet fokozó monitoring rendszer kifejlesztésére, konferencia szervezésre, stb. A fejlesztések összesen több mint 95 millió forint értéket képviselnek.
-
Szintén 2004-ben az FVM és az OTH 79 millió forinttal támogatott 8 pályázatot a Területfejlesztési Célelőirányzat (TFC) terhére: gépjármű-depónia és logisztikai bázis kiépítése, turisztikai célú fejlesztések, informatikai koncepció, idegenforgalmi fejlesztési stratégia és Európaház kialakítása szerepelt a pályázatok között. A fejlesztések összértéke közel 154 millió forint volt.
-
2004-2006 között területi kiegyenlítést szolgáló (TEKI) célra 92 millió forintot ítéltek oda, amely 4 pályázat között oszlott meg, ezeket a Borsod-AbaújZemplén Megyei Önkormányzat nyújtotta be könyvtár vizesblokk felújítására és akadálymentesítésére, Pedagógiai Szolgáltató Központ kialakítására és kórház részére egészségügyi gépek és műszerek beszerzésére. A fejlesztések összesen 170 millió forint értékben valósultak meg.
-
2004-2006 között az önkormányzatok feladatkörébe tartozó, önkormányzati tulajdonra vonatkozó fejlesztési kiadások támogatására (CEDE) a BorsodAbaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat és Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata összesen 564 millió forint támogatást kapott, melynek segítségével 1,1 milliárd forint értékű fejlesztést hajtottak végre. Ezek között szerepelt épületkorszerűsítés, iskola felújítás, egészségügyi gépműszer beszerzés, szennyvízcsatornázás, idősek klubjának kialakítása, stb.
4
Az adatok forrása: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Fejlesztési Ügynökség.
37
TÁBLÁK
TÁBLÁK CÍMJEGYZÉKE Oldal Népesség, népmozgalom ..................................................................................... 41 A lakónépesség életkor szerint, az év elején........................................................ 41 A lakónépesség korcsoport szerinti összetétele, év végén. ................................. 42 A lakónépesség korcsoport szerinti megoszlása .................................................. 42 Halálozás a halál oka szerint, 2005 ...................................................................... 43 Halálozás korcsoportok és nemek szerint, 2005 .................................................. 45 Vándorlás nem és életkor szerint ......................................................................... 46 Az alkalmazásban állók száma gazdasági áganként, 2005.................................. 47 Az alkalmazásban állók bruttó átlagkeresete gazdasági áganként, 2005............. 48 Lakás, közmű, környezet ...................................................................................…49 Egészségügy ........................................................................................................ 52 Szociális ellátás .................................................................................................... 53 Nyugdíjasok és nyugdíjszerű ellátásban részesülők száma és átlagos ellátása, január ..................................................................................................... 54 Oktatás ................................................................................................................. 55 Kultúra, közművelődés ......................................................................................... 56 A vállalkozások teljesítménye, 2005..................................................................... 57 Regisztrált vállalkozások száma az év végén....................................................... 58 A külföldi érdekeltségű vállalkozások főbb adatai gazdasági áganként, 2004.................................................................................... 59 A beruházások teljesítményértéke........................................................................ 61 Az ipari termelés................................................................................................... 62 Az ipari értékesítés nettó árbevétele a feldolgozóipar főbb szakágazataiban ...... 62 Építőipar ............................................................................................................... 63 Kiskereskedelem, vendéglátás ............................................................................. 64 A kereskedelmi szálláshelyek fontosabb adatai ................................................... 65 A magánszálláshelyek fontosabb adatai .............................................................. 67 Szállítás, posta, távközlés .................................................................................... 67 Összehasonlító mutatószámok, 2005................................................................... 68 A főváros és a megyeszékhelyek fontosabb adatai, 2005 .................................... 70 A várható élettartam a 100 000 főnél magasabb lélekszámú városokban, 2004 .............................................................................. 74 Műszaki fejlesztési, területfejlesztési, kiegyenlítő és céljellegű támogatások, 2004-2006. évben .......................................................................... 76
40
NÉPESSÉG, NÉPMOZGALOM Megnevezés
1995
Lakónépesség az év végén Élveszületés Halálozás Csecsemőhalálozás Házasságkötés Válás Természetes szaporodás, illetve fogyás Állandó jellegű költözések egyenlege (+,-) Ideiglenes költözések egyenlege (+,-) Vándorlási különbözet (+,-) Ebből: 15-19 évesek 20-24 évesek
2000
2004
2005
180 005 1 913 2 532
185 567 1 714 2 390
175 701 1 565 2 377
174 416 1 590 2 416
20 1 001 610 - 619 - 1 167 -308 - 1 475 - 66 - 593
17 830 523 - 676 - 1 441 - 71 - 1 512 64 - 331
14 797 467 - 812 - 1 275 - 135 - 1 410 - 103 - 259
16 839 578 - 826 - 1 152 620 - 532 213 320
10,6 14,0
10,0 14,0
8,9 13,4
9,1 13,8
- 3,4 - 8,1
- 3,9 - 8,8
- 4,6 - 8,0
- 4,7 - 3,0
Ezer lakosra jutó élveszületés halálozás természetes szaporodás, illetve fogyás (+,-) vándorlási különbözet (+,-)
A LAKÓNÉPESSÉG ÉLETKOR SZERINT, AZ ÉV ELEJÉN Korcsoport, év
3 6 15 20 25 30 35 40 45 50 55 60 70 80 15 60
2006 1990
2002
2005
2 5 14 19 24 29 34 39 44 49 54 59 69 79
6 622 6 658 27 573 17 268 13 317 11 252 14 659 15 908 13 550 13 029 12 126 11 816 19 059 9 948 3 657
4 832 4 698 17 469 13 100 15 362 14 613 12 855 10 562 11 696 15 151 12 809 11 110 19 672 13 281 5 198
4 580 4 620 15 616 11 489 12 990 15 262 12 704 11 447 10 375 12 910 13 473 11 090 19 545 13 738 5 862
4 479 4 582 15 012 11 324 12 883 14 825 13 027 11 902 10 112 11 921 13 802 11 404 19 365 13 690 6 088
67,6 68,8 54,4 65,6 96,7 131,8 88,9 74,8 74,6 91,5 113,8 96,5 101,6 137,6 166,5
14 - 59 -
4 303 122 925 32 664
2 136 117 258 38 151
2 030 111 740 39 145
2 004 111 200 39 143
46,6 90,5 119,8
-
41
fő
az 1990. január 1-jei %-ában
A LAKÓNÉPESSÉG KORCSOPORT SZERINTI ÖSSZETÉTELE, ÉV VÉGÉN Korcsoport
Férfi
Nő
Együtt
Férfi
Összesen
Együtt
száma 2004
0 -4 5 -9 10-14 15-19 20-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65-69 70-74 75-79 80-84 85-X
Nő 2005
3 998 3 974 4 800 5 671 6 682 7 680 6 366 5 677 4 924 5 925 6 078 4 836 4 382 3 528 3 030 2 082 1 108 574
3 702 3 762 4 580 5 818 6 308 7 582 6 338 5 770 5 451 6 985 7 395 6 254 6 065 5 570 4 889 3 737 2 645 1 535
7 700 7 736 9 380 11 489 12 990 15 262 12 704 11 447 10 375 12 910 13 473 11 090 10 447 9 098 7 919 5 819 3 753 2 109
3 834 3 872 4 635 5 495 6 693 7 509 6 542 5 976 4 790 5 487 6 251 4 956 4 294 3 560 2 892 2 136 1 147 622
3 648 3 669 4 415 5 829 6 190 7 316 6 485 5 926 5 322 6 434 7 551 6 448 5 906 5 605 4 896 3 766 2 653 1 666
7 482 7 541 9 050 11 324 12 883 14 825 13 027 11 902 10 112 11 921 13 802 11 404 10 200 9 165 7 788 5 902 3 800 2 288
81 315
94 386
175 701
80 691
93 725
174 416
A LAKÓNÉPESSÉG KORCSOPORT SZERINTI MEGOSZLÁSA (százalék) Korcsoport 0 -4 5 -9 10-14 15-19 20-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65-69 70-74 75-79 80-84 85-X Összesen
Férfi
Nő
Együtt
Férfi
2004
Nő
Együtt
2005
4,9 4,9 5,9 7,0 8,2 9,4 7,8 7,0 6,1 7,3 7,5 5,9 5,4 4,3 3,7 2,6 1,4 0,7
3,9 4,0 4,9 6,2 6,7 8,0 6,7 6,1 5,8 7,4 7,8 6,6 6,4 5,9 5,2 4,0 2,8 1,6
4,4 4,4 5,3 6,5 7,4 8,7 7,2 6,5 5,9 7,3 7,7 6,3 5,9 5,2 4,5 3,3 2,1 1,2
4,8 4,8 5,7 6,8 8,3 9,3 8,1 7,4 5,9 6,8 7,7 6,1 5,3 4,4 3,6 2,6 1,4 0,8
3,9 3,9 4,7 6,2 6,6 7,8 6,9 6,3 5,7 6,9 8,1 6,9 6,3 6,0 5,2 4,0 2,8 1,8
4,3 4,3 5,2 6,5 7,4 8,5 7,5 6,8 5,8 6,8 7,9 6,5 5,8 5,3 4,5 3,4 2,2 1,3
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
42
HALÁLOZÁS A HALÁL OKA SZERINT, 2005 BNO a) tétel szám
A halál oka
A00-B99 I. FERTŐZŐ ÉS ÉLŐSDIEK OKOZTA BETEGSÉGEK C00-D48 II. DAGANATOK Ebből: C00-C14 Az ajak, a szájüreg és a garat rosszindulatú daganata C16 A gyomor rosszindulatú daganata C18 A vastagbél rosszindulatú daganata C19-C21 A szigmabél-végbél határ, a végbél, a végbélnyílás és az anus-csatorna rosszindulatú daganata C33-C34 A légcső, hörgő és tüdő rosszindulatú daganata C50 Az emlő rosszindulatú daganata D50-D89 III. A VÉR ÉS A VÉRKÉPZŐ SZERVEK BETEGSÉGEI ÉS AZ IMMUNRENDSZERT ÉRINTŐ BIZONYOS RENDELLENESSÉGEK E00-E90 IV. ENDOCRIN, TÁPLÁLKOZÁSI ÉS ANYAGCSERE-BETEGSÉGEK Ebből: E10-E14 Cukorbetegség F00-F99 V. MENTÁLIS ÉS VISELKEDÉSZAVAROK G00-G99 VI. AZ IDEGRENDSZER BETEGSÉGEI H00-H59 VII. A SZEM ÉS FÜGGELÉKEINEK BETEGSÉGEI H60-H95 VIII. A FÜL ÉS A CSECSNYÚLVÁNY BETEGSÉGEI I00-I99 IX. A KERINGÉSI RENDSZER BETEGSÉGEI Ebből: I10-I15 Magasvérnyomás-betegség I20-I25 Ischaemiás szívbetegség Ebből: I21-I23 Heveny szívizom-elhalás I00-I09 A szívbetegség egyéb formái I26-I28 I30-I51 I60-I69 Agyérbetegség I70 Érelmeszesedés a)
Férfi
Öszszesen
Nő
Ebből 15-39 40-59 éves
- 14
60 -
5 293
6 256
11 549
2
1 5
2 147
8 395
14 23 28
6 10 21
20 33 49
-
-
10 7 13
10 26 36
10
19
29
-
-
6
23
86 -
41 45
127 45
-
1
44 13
83 31
4
5
9
1
-
3
5
18
24
42
-
-
6
36
18
23
41
-
-
6
35
7
8
15
-
2
5
8
12
7
19
1
2
5
11
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
596
712
1 308
-
15
149
1 144
51 351
95 381
146 732
-
3 7
17 74
126 651
110
86
196
-
3
25
168
74 84 22
63 130 28
137 214 50
-
2 2 -
27 23 5
108 189 45
Betegségek Nemzetközi Osztályozási Rendszere.
43
HALÁLOZÁS A HALÁL OKA SZERINT, 2005 (folytatás)
BNO a) tétel szám
A halál oka
Férfi
J00-J99 X. A LÉGZŐRENDSZER BETEGSÉGEI
Nő
Öszszesen
- 14
Ebből 15-39 40-59 éves
60 -
42
53
95
-
-
11
84
2
4
6
-
-
-
6
100
78
178
2
8
82
86
76
53
129
-
6
70
53
18
9
27
-
-
13
14
1
-
1
-
-
1
-
M00-M99 XIII. A CSONT-, IZOMRENDSZER ÉS KÖTŐSZÖVET BETEGSÉGEI
-
5
5
-
1
-
4
N00-N99 XIV. AZ UROGENITÁLIS RENDSZER BETEGSÉGEI
8
9
17
-
-
3
14
O00-O99 XV. A TERHESSÉG, SZÜLÉS ÉS GYERMEKÁGY BETEGSÉGEI
-
-
-
-
-
-
-
P00-P99 XVI. A PERINATÁLIS SZAKBAN KELETKEZŐ BIZONYOS ÁLLAPOTOK
7
4
11
11
-
-
-
Q00-Q99 XVII. VELESZÜLETETT RENDELLENESSÉGEK, DEFORMITÁSOK ÉS KROMOSZÓMAABNORMITÁSOK
4
6
10
6
2
-
2
R00-R99 XVIII. MÁSHOVA NEM OSZTÁLYOZOTT PANASZOK, TÜNETEK ÉS KÓROS KLINIKAI ÉS LABORATÓRIUMI LELETEK
2
1
3
-
-
2
1
102
41
143
1
27
48
67
Ebből: V01-V99 Közlekedési baleset b)
26
5
31
-
6
17
8
Szándékos önártalom
36
14
50
-
10
18
22
1 201
1 215
2 416
24
63
464
1 865
Ebből: J12-J18 Tüdőgyulladás K00-K93 XI. AZ EMÉSZTŐRENDSZER BETEGSÉGEI Ebből: K70-K76 Májbetegség Ebből: K70 Alkoholos eredetű májbetegség L00-L99 XII. A BŐR ÉS BŐR ALATTI SZÖVET BETEGSÉGEI
V01-Y98 XX. A MORBIDITÁS ÉS A MORTALITÁS KÜLSŐ OKAI
ÖSSZESEN a)
Betegségek Nemzetközi Osztályozási Rendszere. járműbalesetek együtt.
44
b) Vasúti balesetek, motoros járműbalesetek, egyéb
HALÁLOZÁS KORCSOPORTOK ÉS NEMEK SZERINT, 2005 Korcsoport
A meghaltak száma férfi nő 2005
Arányszám a) férfi 1990
nő 2005
1990
2005
0
7
9
23,1
8,8
15,9
11,3
1-14
2
6
0,2
0,2
0,3
0,5
15-29
16
6
1,4
0,8
0,4
0,3
30-34
7
2
2,8
1,1
1,7
0,3
35-39
24
8
3,4
4,1
2,2
1,4
40-44
27
15
8,3
5,6
4,5
2,8
45-49
60
39
13,5
10,5
5,3
5,8
50-54
102
54
16,5
16,5
7,1
7,2
55-59
105
62
28,9
21,4
12,2
9,8
60-64
121
77
39,2
27,9
22,9
12,9
65-69
135
114
51,5
38,1
22,9
20,4
70-74
158
136
67,1
53,4
36,3
27,8
75-79
181
189
95,3
85,8
70,1
50,4
80-84
145
209
163,7
128,6
98,7
78,9
85-89
70
159
239,1
176,3
134,8
152,2
90-
41
130
296,9
204,0
268,3
234,0
1 201
1 215
14,7
14,8
11,1
12,9
ÖSSZESEN
a) A meghaltak életkorával azonos korcsoportba tartozó 1000 lakosra (az egy éven aluliaknál 1000 élveszülöttre) jutó halálozás.
45
VÁNDORLÁS NEM ÉS ÉLETKOR SZERINT, 2005 Állandó jelleggel Korcsoport, év
oda-
Ideiglenes jelleggel
el-
oda-
Vándorlási különbözet
el-
költöző Férfi -
14
235
406
196
255
- 230
15 -
19
61
80
269
181
69
20 -
24
109
122
533
297
223
25 -
29
180
252
261
232
- 43
30 -
39
241
409
263
250
- 155
40 -
49
122
157
148
143
- 30
50 -
54
42
72
63
72
- 39
55 -
59
41
61
37
52
- 35
58
114
84
81
- 53
1 089
1 673
1 854
1 563
- 293
60 Férfi összesen
Nő -
14
241
373
220
176
- 88
15 -
19
83
91
464
312
144
20 -
24
140
180
531
394
97
25 -
29
226
351
296
319
- 148
30 -
39
262
376
277
268
- 105
40 -
49
110
142
125
123
- 30
50 -
54
69
86
84
67
0
55 -
59
39
65
50
52
- 28
146
220
129
136
- 81
Nő összesen
1 316
1 884
2 176
1 847
- 239
ÖSSZESEN
2 405
3 557
4 030
3 410
- 532
60 -
46
AZ ALKALMAZÁSBAN ÁLLÓK SZÁMA GAZDASÁGI ÁGANKÉNT a) 2005
Megnevezés
A,B Mezőgazdaság, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás, halászat Ipar összesen Ebből: 15,16 Élelmiszer, ital és dohánytermékek gyártása 20-22 Fa, papirtermékek gyártása, nyomdai tevékenység 23-25, 26 Vegyipar, egyéb nemfém ásványi termékek gyártása 27, 28 Fémalapanyag, fémfeldolgozási termékek gyártása 29-35 Gépipar 40,41 Villamosenergia-, gáz-gőz-, vízellátás F Építőipar G Kereskedelem, javítás H Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás I Szállítás, raktározás, posta, távközlés J Pénzügyi közvetítés K Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás L Közigazgatás, védelem, kötelező társadalombiztosítás M Oktatás N Egészségügyi, szociális ellátás O Egyéb közösségi, személyi szolgáltatás ÖSSZESEN
Átlagos A 2004. állományi évi %létszám, fő ában
Ebből: teljes munkaidőben alkalmazásban álló fizikai a 2004. szellemi a 2004. foglalévi %foglalévi %kozású ában kozású ában
648 11 557
101,1 106,0
381 8 052
104,1 160,6
247 30 022
99,2 109,0
1 806
71,5
1 361
66,1
384
93,4
776
90,7
303
99,7
230
102,2
496
92,0
319
84,6
174
108,8
2 494 3 996
158,0 119,3
2 056 3 010
162,1 120,0
403 949
139,9 118,6
1 806
103,8
928
108,3
865
100,7
2 555 4 523
85,0 96,2
1 857 2 515
82,9 98,7
605 1 632
91,0 94,0
1 115
102,9
845
110,2
218
84,2
6 214 913
74,3 112,7
3 510 4
68,0 100,0
2 423 835
84,9 114,5
2 777
151,4
1 759
192,2
753
104,6
7 509 6 176 7 042
90,8 100,3 ..
1 753 780 1 461
93,5 100,0 ..
5 547 5 054 5 149
89,2 101,1 ..
2 120
123,4
1 100
112,8
921
135,6
53 149
103,6
24 017
99,8
26 406
107,1
a) A 4 főn felüli vállalkozások és létszámhatár nélkül a költségvetési, társadalombiztosítási és a kijelölt nonprofit szervezetek.
47
AZ ALKALMAZÁSBAN ÁLLÓK BRUTTÓ ÁTLAGKERESETE GAZDASÁGI ÁGANKÉNT, 2005a)
Havi bruttó átlagkereset, Ft Megnevezés
a 2004. évi %-ában
fizikaiak A,B Mezőgazdaság, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás, halászat Ipar összesen Ebből: 15,16 Élelmiszer, ital és dohánytermékek gyártása 20-22 Fa, papirtermékek gyártása, nyomdai tevékenység 23-25, 26 Vegyipar, egyéb nemfém ásványi termékek gyártása 27, 28 Fémalapanyag, fémfeldolgozási termékek gyártása 29-35 Gépipar 40,41 Villamosenergia-, gázgőz-, vízellátás F Építőipar G Kereskedelem, javítás H Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás I Szállítás, raktározás, posta, távközlés J Pénzügyi közvetítés K Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás L Közigazgatás, védelem, kötelező társadalombiztosítás M Oktatás N Egészségügyi, szociális ellátás O Egyéb közösségi, személyi szolgáltatás ÖSSZESEN
szellemiek
a 2004. évi %-ában
70 331 106 931
105,0 113,2
171 799 217 747
104,6 104,1
82 995
111,7
168 289
91,3
101 101
114,5
159 439
93,4
149 748
107,5
284 185
78,6
106 075 106 043
114,2 108,3
185 406 246 623
105,1 110,4
137 746
111,0
227 802
111,6
98 720 84 439
115,2 105,3
189 778 137 726
113,3 103,3
76 425
106,8
166 999
112,1
124 979 158 125
111,9 91,9
191 514 289 601
104,1 110,3
74 965
90,0
171 988
106,0
121 434 100 859
118,4 115,8
232 444 206 751
121,4 117,1
90 392
..
153 004
..
76 972
109,9
171 650
111,1
101 075
108,6
196 622
110,4
a) A 4 főn felüli vállalkozások és létszámhatár nélkül a költségvetési, társadalombiztosítási és a kijelölt nonprofit szervezetek.
48
LAKÁS, KÖZMŰ, KÖRNYEZET Megnevezés
1995
2000
2004
2005
Lakásállomány, lakásépítés, - megszűnés Lakásállomány az év végén, db
73 405
..
74 467
74 751
309
160
285
296
3
-
3
-
- fürdőszobával (mosdóhelyiséggel együtt)
309
159
282
291
- gázvezetékkel
285
141
276
295
- közüzemi vízvezetékkel
307
157
285
296
2
3
-
-
- közcsatornával
288
148
271
289
- házi csatornával
21
12
14
7
- egyszobás
20
2
13
23
- kétszobás (másfél szobásokkal együtt)
118
24
62
101
- három szobás (két és fél szobásokkal együtt)
94
54
83
84
- négy és több szobás (három és fél szobásokkal együtt)
Épített lakás , db Épített üdülő (12 m2 feletti alapterületű szilárd falazatú és fából épített), db Az év folyamán épített lakásokból:
- házi vízvezetékkel
77
80
127
88
2
30 213
19 886
32 198
24 438
2
98
124
113
83
- a helyi önkormányzat által
-
-
-
-
- központi költségvetési szerv által
-
-
-
-
- gazdasági szervezetek által
91
13
124
219
-
-
-
-
217
145
161
70
91
12
124
225
- saját használatra
218
148
160
70
- családi házas formában
162
139
152
70
- lakótelepi formában
16
-
7
1
- többszintes, többlakásos formában
75
21
64
225
2
-
8
-
54
83
25
12
7
50
6
3
30
6
6
8
-
27
13
1
- összes alapterülete, m
- átlagos alapterülete, m
- lakásszövetkezetek által - természetes személy által - értékesítés céljára
épített
- csoportház formában Az év folyamán megszűnt lakás Az év folyamán megszűnt lakásból: - avulás - lakásépítés - egyéb ok
49
LAKÁS, KÖZMŰ, KÖRNYEZET (folytatás) Megnevezés
1995
2000
2004
2005
Lakásbérlemények A fenntartott lakásbérlemények száma
7 290
6 004
5 767
5 778
A fenntartott lakóépületek száma
1282
521
453
440
Összes évi bérbevétel, 1000 Ft
429 940
878 956
1 171 588
1 266 340
Összes évi lakbér, 1000 Ft
109 875
225 459
379 843
372 064
33
2
15
18
Összes felújított lakásbérlemények száma
7
76
57
40
Felújítással korszerűsített lakásbérlemények száma
-
26
8
9
2534
43
38
47
2 026 782
121 940
62 767
124 660
825 546
77 703
56 421
128 940
Összes felújított épületek száma
Eladott lakásbérlemények száma Eladott lakásbérlemények becsült forgalmi értéke, 1000 Ft Eladott lakásbérlemények tényleges eladási ára, 1000 Ft
Vízellátás, csatornázás Háztartásoknak szolgáltatott víz mennyisége, 1000 m3
8 085
5 788
6 195
6112
Üzemelő közkifolyók száma
457
319
302
345
Közüzemi ivóvízvezeték-hálózat hossza, km
607
629
651
653
73 028
73 995
73 667
73 768
14 237
11 363
10 547
9 182
16 725
10 155
15 893
17 307
376
470
534
544
8
6
56
10
Közcsatornahálózatba bekapcsolt lakások száma, db
61 584
63 337
66 631
67 020
Közműves szennyvíztisztító berendezések kapacitása
140 000a)
140 020a)
7 322
5 090
5 796
5 758
16 725
10 155
15 906
17 319
Közüzemi ivóvízvezeték-hálózatba bekapcsolt lakások száma Összes szolgáltatott víz mennyisége, 1000 m Közcsatornába elvezetett összes szennyvíz mennyisége, 1000 m3
3
Közcsatornahálózat hosszából elválasztó rendszerű szennyvízcsatorna hossza, km Az év folyamán újonnan fektetett közüzemi szennyvízcsatorna-hálózat hossza, km
Háztartásokból közcsatornán elvezetett szennyvíz mennyisége, 1000 m3 Közcsatornán elvezetett, biológiailag is tisztított szennyvíz mennyisége, 1000 m3 a) m3/nap. b) KgO2/nap.
50
15b)
15b)
LAKÁS, KÖZMŰ, KÖRNYEZET (folytatás) Megnevezés
1995
2000
2004
2005
Villamosenergia-, vezetékesgáz-ellátás, távfűtés Az összes szolgáltatott villamosenergia mennyisége, 1000 KWh
789 660
737 763
835 912
731 131
1 299
1 318
1 359
1 364
441
449
461
464
A közvilágítási lámpahelyek száma
18 875
19 259
21 700
21 728
Távfűtésbe bekapcsolt lakások száma
32 179
32 213
31 410
31 354
Melegvízhálózatba bekapcsolt lakások száma
30 766
30 764
30 000
30 069
Háztartási villamosenergia fogyasztók száma
84 085
91 243a)
87 349
82 928
A háztartások részére szolgáltatott villamosenergia mennyisége, 1000 KWh
119 642
124 350a)
147 359
153 046
Az összes szolgáltatott vezetékes gáz mennyisége (átszámítás nélkül), 1000 m3
136 884
134 777
135 129
157 732
58 359
58 623
66 176
70 395
577
629
661
674
Összes gázfogyasztók száma
63 388
66 016
68 977
69 604
Háztartási gázfogyasztók száma
61 346
63 568
66 104
66 297
Gázzal fűtött lakások száma
33 624
35 840
38 250
38 483
A kisfeszültségű villamosenergia elosztóhálózat hossza, km Kizárólag közvilágítási célú villamosenergia hálózatok hossza, km
Az összes szolgáltatott gáz mennyiségéből a háztartások részére szolgáltatott gáz mennyisége (átszámítás nélkül), 1000 m3 Az összes gázcsőhálózat hossza, km
Helyi autóbusz közlekedés Járműállomány
213
200
194
193
36
37
43
43
143
137
144
144
Szállított utasok száma, 1000 fő
113 718
111 011
138 338
135 695
Utaskilométer, 1000 km
439 175
427 047
487 183
469 021
Útviszonylatok száma Hálózat hossza, km
a) Közösségi fogyasztókkal, illetve közösségi fogyasztással együtt.
51
EGÉSZSÉGÜGY Megnevezés
1995
Működő háziorvosa)
2000
2004
2005
97
94
93
96
43
42
42
42
111
110
107
107
404 384
496 954
587 452
..
3 201 068
3 459 020
7 357 905
..
A háziorvosi ellátásban a megjelentek és a meglátogatottak száma, eset
857 709
925 766
982 141
1 108 912
A házi gyermekorvosi ellátásban a megjelentek és a meglátogatottak száma, eset
302 126
268 475
254 571
268 407
75
82
99
99
3 842
3 541
3 415
3 460
3 842
3 441
3 315
3 360
105 555
116 602
116 142
118 616
Teljesíthető ápolási nap
1 408 502
1 292 225
1 255 940
1 260 760
Ténylegesen teljesített ápolási nap
1 102 624
1 067 217
989 450
997 878
36
36
38
37
Működő házi gyermekorvos
a)
Körzeti betegápolók száma b)
Járóbeteg szakellátás évi rendelési ideje , óra Az évi gyógykezelési vizsgálati esetek száma a járóbeteg szakellátásbanb), eset
Védőnők száma
a)
Működő kórházi ágy
a)
Önkormányzati fenntartású működő kórházi ágy
a)
Elbocsátott beteg
Közforgalmú gyógyszertárak száma a) Év végén. b) 1995-től a fogászatokkal együtt.
52
SZOCIÁLIS ELLÁTÁS Megnevezés
1995
2000
2004
2005
Bölcsődéka) Bölcsőde (önkormányzati, üzemi, magán stb.)
12
10
10
10
Működő bölcsődei férőhely (önkormányzati, üzemi, magán stb.)
690
460
460
490
Működő önkormányzati bölcsődei férőhely
690
460
460
490
Bölcsődébe beírt gyermek
855
605
628
601
Bölcsődei gondozónő
159
120
119
124
113
116
Szakképzett bölcsődei gondozónő 156 114 Tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó intézmények Tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonb)
11
18
21
26
A tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonokból az időskorúak otthonab)
7
12
14
14
Önkormányzat kezelésében lévő tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonb)
6
8
10
2
Tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonok működő férőhelyeb)
804
1 131
1 266
1 274
A tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonokból az időskorúak otthonaiban működő férőhelyb)
621
756
832
851
Az önkormányzat kezelésében lévő tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonok működő férőhelyea)
551
592
702
700
Tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonokban gondozottb), fő
775
1 026
1 211
1 205
A tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonokból az időskorúak otthonaiban gondozottb), fő
571
669
793
781
Az önkormányzat kezelésében lévő tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó otthonokban gondozottb), fő
533
574
668
659
15
15
15
15
615
650
605
570
Nappali ellátást adó idősek klubjaiban ellátott , fő 677 Étkeztetés és házi segítségnyújtásb)
655
588
578
Szociális étkeztetésben részesülő, fő
1 820
449
347
942
Házi segítségnyújtásban részesülő, fő
1 288
80
69
86
-
1 093
1 101
626
271
2 483
4 573
4 518
21 587
337 837
862 966
922 187
Nappali ellátást adó idősek klubja
b)
Nappali ellátást adó idősek klubjaiban működő férőhelyb) b)
Szociális étkeztetésben és házi segítségnyújtásban részesülő, fő Szociális segélyezés Az önkormányzat által rendszeres szociális segélyben részesítettek évi átlagos száma, fő Az önkormányzat által rendszeres szociális segélyre felhasznált összeg, 1000 Ft a) Május 31. b) Év végén.
53
NYUGDÍJASOK ÉS NYUGDÍJSZERŰ ELLÁTÁSBAN RÉSZESÜLŐK SZÁMA ÉS ÁTLAGOS ELLÁTÁSA, január A nyugellátás jogcíme
2000
2005
Nyugdíjban, nyugdíjszerű járadékban részesültek száma
Nyugdíjban, nyugdíjszerű járadékban részesültek összesen
59 560
55 537
39 429
37 539
8 411
8 511
47 840
46 050
3 062
2 519
Ebből: Öregségi és öregségi jellegű nyugdíjas Korhatár alatti rokkantsági nyugdíjas Sajátjogú nyugdíjas összesen Hozzátartozói ellátásban részesül Baleseti járadékos
336
Megváltozott munkaképességű
.. 3 758
..
Árvaellátásban részesülő
2 727
2 221
33 256
65 683
Öregségi és öregségi jellegű nyugdíjas
38 156
75 613
Korhatár alatti rokkantsági nyugdíjas
30 712
58 812
Sajátjogú nyugdíjas összesen
36 847
72 508
Hozzátartozói ellátásban részesül
25 485
48 226
9 353
..
Átlagos ellátás (Ft/fő)
Nyugdíjban, nyugdíjszerű járadékban részesültek összesen Ebből:
Baleseti járadékos Megváltozott munkaképességű
26 421
..
Árvaellátásban részesülő
18 942
29 777
NYUGDÍJASOK ÉS NYUGDÍJSZERŰ ELLÁTÁSBAN RÉSZESÜLŐK SZÁMA ÉS ÁTLAGOS ELLÁTÁSA, 2005. január Ellátás fajtája
Férfi
Nő
Összesen
Átlagos ellátás, Ft férfi
nő
összesen
Öregségi és öregségi jellegű nyugdíj Korhatár alatti rokkantsági nyugdíj Saját jogú nyugdíj összesen Hozzátartozói ellátásban részesül Árvaellátásban részesül Nyugellátások összesen Megváltozott munkaképességűek Egyéb ellátásban részesülő
14 332
23 207
37 539
86 584
68 838
75 613
4 462 18 794 110 1 125 20 029 1 502 432
4 049 27 256 2 409 1 096 30 761 2 256 557
8 511 46 050 2 519 2 221 50 790 3 758 989
63 377 81 074 26 899 29 535 77 882 29 179 25 043
53 780 66 601 49 200 30 026 63 935 24 585 19 958
58 812 72 508 48 226 29 777 69 435 26 421 22 179
ÖSSZESEN
21 963
33 574
55 537
73 512
60 561
65 683
54
OKTATÁSa)b) Megnevezés
1995
1998
2004
2005
Óvodai férőhely, fő
6 368
6 175
5 816
5 776
Óvodába beírt gyermek, fő
6 630
6 278
5 614
5 519
250
248
230
230
56
53
51
50
542
529
495
495
54
48
44
44
790
770
649
657
1 618
1 479
1 556
1 520
18 426
17 385
14 603
14 239
Napközis tanuló, fő
7 928
7 218
7 694
7 453
Általános iskolában tanuló első osztályos, fő
2 280
2 153
1 708
1 717
8. évfolyamosok száma a nappali oktatásban
2 525
2 193
2 193
2 181
Általános iskolai osztály
822
762
693
680
Általános iskolai felnőttoktatásban tanuló, fő
169
145
88
66
27
29
36
40
482
538
548
586
1 166
1 263
1 417
1 491
15 257
16 500
17 950
18 296
5 217
4 775
5 970
6 005
Nappali tagozatos szakközépiskolai tanuló, fő
10 040
11 725
11 980
12 291
Nappali tagozatos, 9. évfolyamos középiskolai tanuló (gimnázium és szakközépiskola), fő
3 288
3 405
3 427
3 507
Diákotthonban lakó középiskolai tanuló, fő
3 068
3 034
1 733
1 933
Szakiskolai és speciális szakiskolai feladatellátási helyek száma
..
..
9
10
Szakiskolai és speciális szakiskolai osztálytermek száma
..
..
97
95
Szakiskolai és speciális szakiskolai osztályok száma
..
..
137
131
Szakiskolai és speciális szakiskolai felnőttoktatásban tanuló, fő
..
..
-
22
9. évfolyamos szakiskolai és speciális szakiskolai tanuló, fő
..
..
953
1 024
Kollégiumban lakó szakiskolai és speciális szakiskolai tanuló, fő
..
..
335
453
Főállású pedagógusok száma a szakiskolákban és a speciális szakiskolákban, fő
..
..
296
265
Óvodai gyermekcsoportok száma Óvodák száma (részegységekkel együtt) Óvodapedagógus, fő Általános iskola (részegységgel együtt) Általános iskolai osztályterem Általános iskolai főállású pedagógus, fő Általános iskolai tanuló, fő
Középiskola Középiskolai osztályterem Középiskolai főállású pedagógus, fő Nappali tagozatos középiskolai tanuló (gimnázium és szakközépiskola), fő Nappali tagozatos gimnáziumi tanuló, fő
a) A jelzett naptári évben kezdődő tanév eleji adatok. b) Az óvodák és általános iskolák adatai tartalmazzák a gyógypedagógiai oktatás és nevelés adatait is.
55
OKTATÁS (folytatás)a) Megnevezés
1995
1998
2004
2005
Más településről naponta bejáró középiskolai tanuló, fő
4 443
5 582
7 400
7 900
Középiskolai felnőttoktatásban tanuló, fő
4 218
3 991
2 747
2 798
Eredményes érettségi vizsgát tett személy (előző tanév), fő
2 953
3 406
3 023
2 899
Középiskolai felnőttoktatásban eredményes érettségi vizsgát tett tanuló (előző tanév), fő
1 119
806
417
152
Nappali tagozatos egyetemi és főiskolai szintű képzésben résztvevő hallgató, fő (kihelyezett tagozatok szerint)
5 773
6 864
7 441
7 742
Esti és levelező, távoktatás tagozatos egyetemi és főiskolai képzésben résztvevő hallgató, fő (kihelyezett tagozatok szerint)
1 403
3 836
5 422
5 168
Számítógépek száma a közoktatási intézményekben
..
..
4 795
5 073
Számítógéppel ellátott közoktatási intézmények száma
..
..
72
79
Internettel ellátott feladatellátási helyek száma a közoktatási intézményekben
..
..
92
117
2004
2005
KULTÚRA, KÖZMŰVELŐDÉS Megnevezés
1995
Települési könyvtárb)
2000
17c)
2
3
3
916 879
c)
901 749
966 908
960 469
26 822
c)
23 233
26 339
28 800
911 915
c)
916 900
772 696
788 813
9
..
18
18
2 825
..
3 478
3 478
435 643
380 393
581 070
494 973
Múzeumok száma
14
16
15
15
Múzeumi kiállítások száma
23d)
..
62
57
171 703
194 434
82 800
193 156
2
2
Települési könyvtárak egységei (leltári állomány)
b)
b)
Települési könyvtárak beiratkozott olvasói , fő Települési könyvtárakból kölcsönzött könyvtári egység Moziterem
b) b)
Mozi-férőhely
Mozilátogatások
Múzeumi látogatók száma, fő Állandó színházak száma Állandó színházak megyében tartott előadásainak száma Állandó színházak megyében tartott előadásai látogatóinak száma, fő
547
e)
169 318e)
2
2
e)
699
704
140 029e)
200 824
197 340
486
a) A jelzett naptári évben kezdődő tanév eleji adatok. b) Év végén. c) Önkormányzati közművelődési könyvtár. d) Állandó kiállítások száma. e) Állandó színházak székhelyen tartott előadásai.
56
A VÁLLALKOZÁSOK TELJESÍTMÉNYE, 2005a) Gazdasági ág, ágazat
Nettó árbevétel
b)
a megyei %-ában
millió Ft
Üzleti tevékenység bevétele millió Ft
b)
a megyei %-ában
Ipar összesen Ebből: Élelmiszer, ital és dohány gyártása Fa, papírtermék gyártása, nyomdai tevékenység Fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása Gépipar Villamosenergia-, gáz-,gőzc) vízellátás Építőipar Kereskedelem, javítás Szállítás, raktározás, posta, távközlés Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás A többi gazdasági ág
239 654
20,1
250 587
20,2
28 620
29,5
26 726
27,6
2 813
65,4
3 095
67,4
38 540 67 115
39,6 19,3
43 622 69 292
42,4 19,1
91 275 19 645 70 436
61,1 64,2 78,0
96 444 20 145 72 638
61,2 64,3 78,0
23 235
94,1
25 459
94,5
6 230 9 140
81,2 28,3
6 566 9 935
77,2 25,4
ÖSSZESEN
368 341
26,7
385 331
26,8
A VÁLLALKOZÁSOK TELJESÍTMÉNYE, 2005a) (folytatás) Üzleti tevékenység ráfordításai Gazdasági ág, ágazat
millió Ft
Üzleti tevékenység eredménye
a megyei %-ában
millió Ft
a megyei %-ában
Ipar összesen Ebből: Élelmiszer, ital és dohány gyártása Fa, papírtermék gyártása, nyomdai tevékenység Fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása Gépipar Villamosenergia-, gáz-,gőzc) vízellátás Építőipar Kereskedelem, javítás Szállítás, raktározás, posta, távközlés Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás A többi gazdasági ág
249 882
22,1
705
0,6
29 780
30,9
- 3 054
- 795,2
3 020
67,7
75
57,2
44 513 69 337
42,3 23,9
- 891 - 46
40,5 - 0,1
92 198 18 728 71 703
62,6 64,8 78,2
4 246 1 417 935
40,3 58,9 66,7
25 578
94,6
- 119
105,1
6 149 9 398
75,2 26,4
418 537
128,6 15,6
ÖSSZESEN
381 438
28,9
3 893
3,3
a) A 49 fő feletti vállalkozások adatai. b) Tartalmazza a fogyasztási, jövedéki és energia adót is. energiapiac liberalizációja óta a továbbértékesített energia halmozottan szerepel.
57
c) Az
b)
REGISZTRÁLT VÁLLALKOZÁSOK SZÁMA AZ ÉV VÉGÉN
Megnevezés
2005
Jogi személyiségű vállalkozása)
4 279
Ebből: korlátolt felelősségű társaság
3 982
részvénytársaság
85
szövetkezet
122
Regisztrált társas vállalkozások száma
10 035
Ebből: ipar
898
építőipar
982
kereskedelem, javítás
2 541
szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás
469
szállítás, raktározás, posta, távközlés
257
pénzügyi közvetítés
164
ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás
3 450
Jogi személyiség nélküli vállalkozásb)
18 476
Ebből: betéti társaság
4 833
egyéni vállalkozás
12 720
Regisztrált vállalkozás összesen
22 755
a) Átalakulásra kötelezett gazdasági szervezettel. b) Megszűnő gazdálkodási formával.
58
A KÜLFÖLDI ÉRDEKELTSÉGŰ VÁLLALKOZÁSOK FŐBB ADATAI GAZDASÁGI ÁGANKÉNT 2004
Megnevezés
Vállalkozások száma
Saját tőke
Ebből: külföldi részesedés aránya,%
millió Ft
C-E
Ipar összesen
Egy vállalkozásra jutó ebből: saját külföldi tőke részesedés millió Ft
28
52 328
46 115
88,1
1 868,9 1 647,0
1 121,5 1 121,5
Ebből: 23-25, 26
Vegyipar, egyéb nemfém ásványi termékek gyártása
5
5 608
5 608
100,0
27-28
Fémalapanyag, fémfeldolgozási termékek gyártása
7
1 207
991
82,1
172,4
141,6
29-36
Gépipar, egyéb
11
16 990
16 864
99,3
G
Kereskedelem, javítás
49
1 448
936
64,7
29,5
19,1
H
Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás
7
516
491
95,2
73,7
70,2
Szállítás, raktározás, posta, távközlés
6
652
586
89,9
108,6
97,7
Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás
24
2 772
2 677
96,6
115,5
111,5
5
329
282
85,7
65,7
56,4
ÖSSZESEN
119
58 045
51 087
88,0
487,8
429,3
MEGYE ÖSSZESEN
334
585 742
240 521
41,1
1 753,7
720,1
Miskolc város adata a megye %-ában
35,6
9,9
21,2
27,8
59,6
I K
A többi gazdasági ág
59
1 544,6 1 533,1
A KÜLFÖLDI ÉRDEKELTSÉGŰ VÁLLALKOZÁSOK FŐBB ADATAI GAZDASÁGI ÁGANKÉNT 2004 (folytatás)
Megnevezés
C-E
Ipar összesen
Alkalmazásban állók átlagos száma, fő
Egy foglalkoztatottra jutó nettó árbevétel millió Ft
Nettó árbevétel
4 557
124 861
27,4
Ebből: 23-25, 26
Vegyipar, egyéb nemfém ásványi termékek gyártása
541
10 573
19,5
27-28
Fémalapanyag, fémfeldolgozási termékek gyártása
263
6 303
24,0
1 951
29 244
15,0
29-36
Gépipar, egyéb
G
Kereskedelem, javítás
292
11 546
39,5
H
Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás
117
528
4,5
Szállítás, raktározás, posta, távközlés
74
2 181
29,5
Ingatlanügyletek, gazdasági szolgáltatás
79
1 467
18,6
A többi gazdasági ág
21
190
9,0
5 140
140 773
27,4
23 517
785 317
33,4
21,9
17,9
82,0
I K
ÖSSZESEN MEGYE ÖSSZESEN Miskolc város adata a megye %-ában
60
A BERUHÁZÁSOK TELJESÍTMÉNYÉRTÉKEa) (folyó áron, millió Ft) Megnevezés
2001
2004
2005
Ipar (bányászat, feldolgozóipar, villamosenergia-, gáz, gőz-, vízellátás)
4 716
26 402
16 783
Építőipar
1 028
1 358
822
Kereskedelem, javítás
1 054
1 412
2 533
Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás
60
53
218
Szállítás, raktározás, posta, távközlés
4 447
4 686
3 631
A többi gazdasági ág
8 594
7 522
9 863
19 900
41 431
33 851
25,1
24,6
24,2
Nemzetgazdasági beruházások teljesítményértéke: összesen a megyei %-ábanb)
a) Miskolci székhelyű gazdasági szervezetek Borsod-Abaúj-Zemplén megyében végzett beruházásai. b) A megyei székhelyű gazdasági szervezetek Borsod-Abaúj-Zemplén megyében végzett beruházási adatainak százalékában.
61
AZ IPARI TERMELÉS a) (folyó áron, millió Ft) Ág, ágazat IPAR ÖSSZESEN Ebből: Feldolgozóipar Élelmiszer-, ital, dohány gyártása Textília, bőrtermékek, lábbeli gyártás Fa, papírtermékek gyártása, nyomdai tevékenység Vegyipar Egyéb nemfém ásványi termék gyártása Fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása Gépipar Villamosenergia-, gáz-, gőz-, vízellátás
2003
2004
2005
105 692
121 199
151 629
70 657
80 077
121 237
19 973
25 736
22 204
-
216
88
2 035 6 516
2 248 375
2 819 2 075
-
1 238
5 549
28 969 13 164
23 771 23 115
25 687 62 815
35 035
41 122
30 392
AZ IPARI ÉRTÉKESÍTÉS NETTÓ ÁRBEVÉTELE A FELDOLGOZÓIPAR FŐBB SZAKÁGAZATAIBAN b) (folyó áron, millió Ft) Ág, ágazat
2000
2004
2005
Belföldi értékesítés Élelmiszer-, ital, dohány gyártása Fa, papírtermékek gyártása, nyomdai tevékenység Fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása Gépipar Élelmiszer-, ital, dohány gyártása Fa, papírtermékek gyártása, nyomdai tevékenység Fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása Gépipar Élelmiszer-, ital, dohány gyártása Fa, papírtermékek gyártása, nyomdai tevékenység Fémalapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása Gépipar
10 937
16 259
16 946
2 926
3 976
3 828
19 855 10 967
18 717 10 573
7 605
11 711
7 596
191
196
328
8 611 25 991
18 444 54 097
18 542
27 970
24 543
3 117
4 172
4 156
28 800 11 561
28 467 36 958
37 161 64 671
18 605 3 649 Export értékesítés
10 196 7 912 Értékesítés összesen
a) 49 főnél többet foglalkoztató miskolci székhelyű vállalkozások adatai. b) Szakágazatonként eltérő (létszámkategóriára) adatszolgáltatói körre vonatkozik.
62
ÉPÍTŐIPARa) Megnevezés
2001
2004
2005
12 745
13 653
13 188
1 527
1 393
1 154
8,3
9,8
11,4
22 365
25 555
27 785
3 123
3 110
2 975
7,2
8,2
9,3
folyó áron, millió Ft
57,0
53,4
47,5
foglalkoztatottainak száma
48,9
44,8
38,8
116,5
119,3
122,4
Miskolci székhelyű építőipari vállalkozások építőipari termelésének értéke folyó áron, millió Ft foglalkoztatottainak száma egy foglalkoztatottra jutó építőipari termelés, millió Ft
Megyei székhelyű építőipari vállalkozások építőipari termelésének értéke folyó áron, millió Ft foglalkoztatottainak száma egy foglalkoztatottra jutó építőipari termelés, millió Ft
Miskolc város adata a megyei %-ában építőipari termelésének értéke
egy foglalkoztatottra jutó építőipari termelés, millió Ft a) A 10 fő feletti vállalkozások adatai.
63
KISKERESKEDELEM, VENDÉGLÁTÁSa) Megnevezés
2005
Kiskereskedelmi üzletb) Ebből:
3 095
- élelmiszer jellegű üzlet és áruház - élelmiszer szaküzletek
403
c)
370
- iparcikk jellegű üzlet és áruház
108
- ruházati szaküzlet
445
- vasáru-, festék-, üvegszaküzlet
194
- elektromos háztartási cikkek szaküzlete
101
- bútor-, háztartási cikk szaküzlet
121
- egyéb, máshova nem sorolt iparcikk szaküzlet
681
- gépjárműüzemanyag-töltő állomás
32
Egyéni vállalkozás által működtetett kiskereskedelmi üzlet Ebből:
916
- élelmiszer jellegű üzlet és áruház - élelmiszer szaküzletek
150
c)
177
- iparcikk jellegű üzlet és áruház
25
- ruházati szaküzlet
128
- vasáru-, festék-, üvegszaküzlet
25
- elektromos háztartási cikkek szaküzlete
14
- bútor-, háztartási cikk szaküzlet
19
- egyéb, máshova nem sorolt iparcikk szaküzlet - gépjárműüzemanyag-töltő állomás
219 -
Vendéglátóhelyek száma összesen Ebből:
994
- étterem, cukrászda
620
- bár, borozó
206
Egyéni vállalkozás keretében működő vendéglátóhelyek száma összesen Ebből: - étterem, cukrászda
298 201
- bár, borozó
64
a) Év végén. b) Gyógyszertárak nélkül. c) Zöldség-, gyümölcs-, hús-, húskészítmény-, baromfi, hal-, halkészítmény, kenyér-, pékáru és édesség, palackozott italok, dohányáru, egyéb élelmiszer szaküzlet együtt.
64
A KERESKEDELMI SZÁLLÁSHELYEK FONTOSABB ADATAI Megnevezés
2000
2004
2005
Szálloda Egységek számaa) Szállásférőhely
a)
Vendég Ebből: külföldi
11
13
14
1 118
1 102
1 211
56 139
52 936
54 096
13 534
12 317
14 212
111 808
108 968
107 982
31 747
30 544
33 047
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
2,0
2,1
2,0
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
2,3
2,5
2,3
Vendégéjszaka Ebből: külföldiek által eltöltött
Panzió a)
30
29
30
3 819
2 206
2 312
53 161
54 309
57 122
4 669
6 123
5 357
118 908
108 368
103 366
18 557
15 523
13 200
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
2,2
2,0
1,8
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
4,0
2,5
2,5
Egységek száma Szállásférőhelya) Vendég Ebből: külföldi Vendégéjszaka
Ebből: külföldiek által eltöltött
Turistaszállás Egységek számaa) Szállásférőhely
a)
Vendég Ebből: külföldi Vendégéjszaka
3
3
3
191
103
103
5 009
2 217
1 882
74
33
51
10 958
3 717
4 552
Ebből: külföldiek által eltöltött
190
56
320
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
2,2
1,7
2,4
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
2,6
1,7
6,3
Kemping Egységek számaa)
3
4
4
830
720
318
Vendég
3 410
2 804
554
Ebből: külföldi
1 997
1 810
229
Vendégéjszaka
9 704
5 761
1 285
Ebből: külföldiek által eltöltött
5 808
3 416
536
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
2,8
2,1
2,3
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
2,9
1,9
2,3
Szállásférőhely
a)
a) Július 31.
65
A KERESKEDELMI SZÁLLÁSHELYEK FONTOSABB ADATAI ( folytatás)
Megnevezés
2000
2004
2005
Üdülőház Egységek számaa) Szállásférőhely
a)
Vendég Ebből: külföldi
6
5
4
336
412
282
6 015
5 323
2 960
835
361
51
18 002
13 852
6 645
3 730
1 232
117
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
3,0
2,6
2,2
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
4,5
3,4
2,3
Vendégéjszaka Ebből: külföldiek által eltöltött
Ifjúsági szálló Szállásférőhelya)
..
160
-
Vendég
..
153
105
Ebből: külföldi
..
3
-
Vendégéjszaka
..
215
196
Ebből: külföldiek által eltöltött
..
17
-
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
..
1,4
1,9
..
5,7
-
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
Kereskedelmi szálláshely összesen Szállásférőhely
a)
6 294
4 703
4 226
123 734
117 742
116 719
21 109
20 647
19 900
269 380
240 881
224 026
60 032
50 788
47 220
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
2,2
2,0
1,9
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
2,8
2,5
2,4
Vendég Ebből: külföldi Vendégéjszaka Ebből: külföldiek által eltöltött
a) Július 31.
66
A MAGÁNSZÁLLÁSHELYEK FONTOSABB ADATAIa) Fizetővendéglátás a megyei fizetővendéglátás
összesen
Megnevezés
2004
Vendéglátók számab)
a megyei összes magánszálláshely %-ában
2005
2004
2005
2004
2005
129
128
23,0
24,1
9,7
9,5
799
812
25,7
27,5
9,5
9,4
4 366
5 401
44,9
46,5
16,5
17,7
305
348
11,1
14,7
8,4
10,9
17 832
19 138
40,9
34,2
18,7
16,8
1 229
1 234
9,7
10,7
7,8
8,0
Átlagos tartózkodási idő, éjszaka
4,1
3,5
91,1
72,9
113,9
94,6
Ezen belül: külföldiek által eltöltött
4,0
3,5
87,0
71,4
93,0
72,9
b)
Férőhelyek Vendégek
Ebből: külföldi Vendégéjszakák Ebből: külföldiek által eltöltött
SZÁLLÍTÁS, POSTA, TÁVKÖZLÉSc) Megnevezés
1995
2000
2004
2005
Személygépkocsik száma
38 096
36 675
43 679
44 322
Távbeszélő fővonalak száma
64 333
65 663
69 010
67 343
943
1 056
739
622
-
..
64 449
56 629
22
20
20
21
Ebből: nyilvános távbeszélő állomások száma Kábeltelevíziós hálózatba bekapcsolt lakások száma Postahivatalok és fiókposták száma
a) A magánszálláshely magába foglalja a fizetővendéglátást és a falusi szállásadást. b) Július 31. c) Év végén.
67
ÖSSZEHASONLÍTÓ MUTATÓSZÁMOK 2005 Megnevezés
Miskolc
Népsűrűség az év végén, fő/km2
Borsod-AbaújZemplén megye
Magyarország
737
100
108
9,1
10,2
9,7
13,8
14,2
13,5
illetve fogyás (-)
- 4,7
- 4,0
- 3,8
vándorlási különbözet
- 3,0
- 4,6
-
házasságkötés
4,8
- 4,0
4,4
válás
3,3
2,6
2,5
1000 élveszülöttre jutó egy éven aluli meghalt
10,1
9,0
6,2
10 000 lakosra jutó épített lakás
16,9
17,9
40,7
100 lakásra jutó lakos az év végén
233
256
239
4
19
11
98,7
87,3
94,0
89,7
59,2
64,9
123
125
127
1 264
1 558
1 529
198
74
79
Egy óvodapedagógusra jutó óvodás gyermek
11
11
11
100 férőhelyre jutó óvodás gyermek
96
96
93
1000 lakosra jutó általános iskolai tanuló
82
98
85
Egy osztályteremre jutó tanuló az általános iskolában
22
21
21
105
45
44
1000 lakosra jutó élveszületés halálozás természetes szaporodás
100 épített lakásra jutó megszűnt lakás A közüzemi vízA közüzemi szennyvízcsatorna-
hálózatba bekapcsolt lakások aránya, %
100 férőhelyre jutó beírt gyermek a bölcsődékben Egy háziorvosra és házi gyermekorvosra jutó lakos 10 000 lakosra jutó működő kórházi ágy
1000 lakosra jutó tanuló a középiskolák nappali tagozatán
68
ÖSSZEHASONLÍTÓ MUTATÓSZÁMOK 2005 (folytatás) Megnevezés
Miskolc
Egy beiratkozott olvasóra jutó kölcsönzött könyvtári egység
Borsod-AbaújZemplén megye
Magyarország
27
24
21
2 827
759
1199
130
77
120
487,8
1 753,7
486,6
429,3
720,1
369,1
330,4
800,4
1275,9
290,8
328,6
967,8
278 010
336 512
177
136
166
57
50
56
24,1
25,8
32,6
személygépkocsi
254
217
287
távbeszélő fővonal
386
284
343
1000 lakosra jutó mozilátogatás 1000 lakosra jutó regisztrált vállalkozás Egy külföldi érdekeltségű vállalkozásra jutó saját tőke, millió Fta) Ezen belül: külföldi részesedés, millió Ft Egy lakosra jutó saját tőke, 1000 Ft Ezen belül: külföldi tőke, 1000 Ft
a)
a)
a)
193 370b)
Egy lakosra jutó beruházás, Ft 10 000 lakosra jutó kiskereskedelmi üzletc) vendéglátóhely 1000 lakosra jutó férőhelyek száma a kereskedelmi szálláshelyekend) 1000 lakosra jutó
a) 2004. évi adat. b) Miskolci székhelyű gazdasági szervezetek Borsod-Abaúj-Zemplén megyében végzett beruházásai. c) Gyógyszertárak nélkül. d) Július 31-én.
69
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI, 2005
Megnevezés
Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
Lakónépesség, 2006. január 1. száma, fő 1 698 106 65 384 204 083 56 274 128 279 67 697 108 835 174 416 115 954 156 116 42 609 163 259 101 299 34 344 75 772 79 926 70 636 61 218 61 814
az 2002. január 1-jei %-ában
Természetes szaporodás, illetve fogyás (-)
97,6 97,0 98,8 97,5 99,2 99,3 101,5 95,6 99,1 97,7 94,2 99,7 97,3 95,7 98,1 97,7 97,7 99,6 99,6
- 7 531 - 280 - 233 - 162 - 57 - 140 - 43 - 826 - 117 - 491 - 301 - 290 - 74 - 70 - 113 - 208 - 319 16 - 184
Népesség növekedése, illetve csökkenése állandó ideiglenes vándorlás következtében - 6 264 - 71 - 795 - 187 - 159 - 48 139 - 1 152 - 211 - 369 - 237 - 139 - 276 - 67 - 274 - 165 - 258 - 248 - 36
1 814 42 496 304 421 -64 354 620 -134 518 21 278 234 -74 -118 63 150 299 8
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás)
Megnevezés
Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
Élveszületés
9,4 7,9 9,9 8,7 10,8 10,1 10,7 9,1 9,8 9,3 8,0 9,8 9,4 9,3 9,5 9,2 9,7 9,9 8,7
Halálozás
Természetes Házasságszaporodás, kötés ill. fogyás (-) 1000 lakosra
13,8 12,2 11,1 11,5 11,2 12,1 11,1 13,8 10,8 12,4 15,0 11,5 10,1 11,3 11,0 11,8 14,2 9,6 11,6
- 4,4 - 4,3 - 1,1 - 2,9 - 0,4 - 2,1 - 0,4 - 4,7 - 1,0 - 3,1 - 7,0 - 1,8 - 0,7 - 2,0 - 1,5 - 2,6 - 4,5 0,3 - 3,0
70
5,1 4,2 5,2 5,4 5,1 4,6 4,6 4,8 5,5 4,6 3,7 5,0 5,1 5,3 4,1 5,0 4,9 5,1 4,4
Válás
2,5 2,4 3,0 3,2 3,0 3,1 2,9 3,3 3,0 3,0 3,3 2,9 2,8 3,1 2,8 2,8 3,4 3,1 2,4
Vándorlási különbözet (+, -)
- 2,6 - 0,4 - 1,5 2,1 2,0 - 1,7 4,5 - 3,0 - 3,0 1,0 - 5,0 0,9 - 0,4 - 4,1 - 5,2 - 1,3 - 1,5 0,8 - 0,5
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás)
Megnevezés
Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
Lakásállomány 2005. XII. 31-én
100 lakásra jutó lakos 2004. XII. 31.
856 181 28 605 87 477 24 827 54 045 27 673 45 536 74 751 48 000 67 934 19 312 73 444 42 549 14 669 32 791 32 754 29 511 25 101 24 764
198,3 228,6 233,3 226,7 237,4 244,6 239,0 233,3 241,6 229,8 220,6 222,3 238,1 234,1 231,1 244,0 239,4 243,9 249,6
Épített lakás 10 000 lakosra 72,5 39,1 48,3 86,9 42,0 16,7 47,3 16,9 91,5 32,4 14,0 59,6 22,1 55,4 42,7 56,6 18,1 35,0 69,1
4 és annál több szobás
Közcsatornával ellátott
épített lakások aránya, % 14,9 50,4 42,8 14,5 39,7 54,9 34,4 29,7 30,1 35,4 16,7 32,1 57,6 15,7 28,9 38,4 29,7 37,4 27,8
98,3 55,1 80,3 97,8 99,6 99,1 65,4 97,6 86,3 88,3 100,0 93,9 88,4 97,4 100,0 100,0 99,2 100,0 95,1
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás) Megnevezés
Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
100 férőhelyre jutó beiratott gyermek a bölcsődékben
Egy háziorvosra és egy házi gyermekorvosra jutó lakos
118 159 119 132 142 118 136 123 148 127 132 136 117 133 135 164 126 127
1 285 1 595 1 352 1 655 1 492 1 410 1 451 1 264 1 567 1 174 1 291 1 327 1 490 1 272 1 430 1 310 1 472 1 360 1 671
71
Kórházi ellátás működő kórházi ágyak száma 10 000 lakosra
ágykihasználási százalék
132 93 175 198 121 132 138 198 181 138 153 118 145 316 215 164 129 172 199
78,0 68,8 76,2 73,9 72,9 78,6 73,1 79,1 80,4 75,5 67,0 79,2 75,5 80,1 75,3 73,8 75,0 78,3 75,6
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás) Megnevezés Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
Óvodai férőhelyek száma
1000 lakosra jutó óvodai férőhely
51 569 2 097 7 202 1 895 4 411 2 538 3 518 5 766 4 252 5 032 1 560 5 637 3 585 1 202 2 431 2 661 2 446 2 212 1 849
Egy osztályteremre
30,4 32,1 35,3 33,7 34,4 37,5 32,3 33,1 36,7 32,2 36,6 34,5 35,4 35,0 32,1 33,3 34,6 36,1 29,9
1000 lakosra
jutó általános iskolai tanuló 21,1 23,5 23,6 24,7 23,3 25,4 22,8 21,7 27,1 27,3 28,6 32,3 23,2 26,0 26,8 22,0 21,5 23,0 24,9
68,6 76,4 85,3 97,0 85,1 95,3 96,4 81,6 92,5 83,9 95,9 82,7 89,2 104,3 92,2 86,3 86,9 90,5 81,4
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás) 1000 lakosra jutó Megnevezés
Egy osztályteremre jutó
középiskolai tanuló Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
62,3 111,5 82,8 151,8 94,7 91,7 76,4 104,9 94,5 77,2 83,7 76,6 110,6 109,2 84,9 91,8 56,4 90,6 97,6
a)
26,9 31,2 33,2 31,3 28,7 29,4 30,2 31,2 31,9 29,0 33,3 28,5 33,3 32,9 32,8 32,5 33,2 28,2 32,1
a) A nappali tagozaton.
72
1000 lakosra jutó mozilátogatás
4 113 2 570 2 017 1 298 3 010 2 115 2 681 2 827 2 725 2 264 360 3 301 2 900 1 113 2 257 2 725 246 2 336 2 134
Települési könyvtárak beiratkozott olvasói
könyvtári egységei 1000 lakosra
239 219 17 838 30 914 12 464 23 438 17 726 32 375 28 800 11 041 21 525 11 503 32 864 20 830 6 688 19 937 14 414 12 474 11 159 13 112
2 138 4 360 2 827 4 874 7 622 6 954 4 285 5 507 3 872 4 993 7 080 5 598 5 487 9 137 8 173 6 009 6 347 8 849 8 905
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás) Megnevezés Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
1000 lakosra jutó regisztrált vállalkozás
1000 lakosra jutó személygépkocsik száma
1000 lakosra jutó távbeszélő fővonalak száma
208 140 140 168 168 155 151 130 169 159 113 148 175 176 144 162 125 170 160
351 304 305 317 331 311 352 254 329 303 270 275 364 358 280 336 283 319 328
569 345 376 460 438 375 372 386 347 415 331 356 442 472 397 405 371 350 421
A FŐVÁROS ÉS A MEGYESZÉKHELYEK FONTOSABB ADATAI 2005 (folytatás)
Megnevezés
Budapest Békéscsaba Debrecen Eger Győr Kaposvár Kecskemét Miskolc Nyíregyháza Pécs Salgótarján Szeged Székesfehérvár Szekszárd Szolnok Szombathely Tatabánya Veszprém Zalaegerszeg
1000 lakosra jutó kiskereskedelmi üzlet
19,1 18,2 19,3 25,3 23,2 22,2 20,6 17,7 27,3 19,0 19,7 20,2 19,9 27,3 20,4 20,6 14,7 24,9 22,5
1000 lakosra jutó vendéglátóhely
5,3 7,1 5,6 8,3 7,2 6,7 5,6 5,7 8,2 5,4 6,4 5,5 5,3 5,5 5,6 5,6 3,9 6,1 6,9
73
1000 lakosra jutó kereskedelmi szállásférőhelyek száma 23,9 15,5 32,1 88,0 29,5 13,0 22,1 24,1 24,0 30,8 44,0 41,6 17,1 45,5 13,2 26,9 9,3 16,0 27,6
A VÁRHATÓ ÉLETTARTAM A 100 000 FŐNÉL MAGASABB LÉLEKSZÁMÚ VÁROSOKBAN, 2004 (év) Életszakasz, év
Debrecen
Győr
Kecskemét
Miskolc
Férfi 0- 1 1- 5 5-10 10-15 15-20 20-25 25-30 30-35 35-40 40-45 45-50 50-55 55-60 60-65 65-70 70-75 75-80 80-85 85-
69,65 69,17 65,24 60,37 55,46 50,62 45,79 40,94 36,22 31,43 27,09 23,17 19,83 16,48 13,60 10,83 8,14 6,07 4,27
70,68 70,38 66,38 61,49 56,49 51,74 46,88 41,98 37,19 32,53 28,12 24,33 20,55 17,04 14,10 11,10 8,55 6,58 4,50
68,34 68,15 64,27 59,38 54,38 49,90 45,17 40,51 35,85 31,35 27,15 23,11 19,27 16,10 13,37 10,80 8,78 6,29 4,38
67,92 67,52 63,77 58,77 53,88 48,92 44,12 39,44 34,65 30,36 26,33 22,61 19,49 16,26 13,76 11,04 8,78 6,53 5,00
76,52 76,30 72,44 67,57 62,57 57,79 52,86 48,11 43,17 38,51 33,86 29,52 25,25 20,97 17,28 13,57 10,33 7,57 5,30
76,48 76,23 72,33 67,33 62,33 57,38 52,42 47,45 42,56 37,81 33,28 28,79 24,88 20,80 17,09 13,41 10,31 7,59 5,36
Nő 0- 1 1- 5 5-10 10-15 15-20 20-25 25-30 30-35 35-40 40-45 45-50 50-55 55-60 60-65 65-70 70-75 75-80 80-85 85-
78,57 77,74 73,83 68,90 63,90 58,94 53,94 49,02 44,14 39,35 34,88 30,51 26,40 22,37 18,15 14,58 10,98 7,93 5,53
77,21 75,57 72,57 67,57 62,57 57,57 52,57 47,61 42,85 38,09 33,57 29,11 25,13 20,81 16,90 13,16 9,89 6,90 5,32
74
A VÁRHATÓ ÉLETTARTAM A 100 000 FŐNÉL MAGASABB LÉLEKSZÁMÚ VÁROSOKBAN, 2004 (folytatás) (év) Életszakasz, év
Nyíregyháza
Pécs
Szeged
Székesfehérvár
Férfi 0- 1 1- 5 5-10 10-15 15-20 20-25 25-30 30-35 35-40 40-45 45-50 50-55 55-60 60-65 65-70 70-75 75-80 80-85 85-
69,93 69,60 65,60 60,60 55,68 50,80 46,02 41,30 36,61 32,06 27,78 23,76 20,19 16,89 13,65 10,68 8,42 6,27 5,33
71,22 70,51 66,51 61,60 56,73 51,73 46,77 41,90 37,22 32,61 28,55 24,67 21,04 17,70 14,88 11,83 9,44 7,55 6,42
69,70 69,41 65,41 60,49 55,56 50,61 45,84 41,01 36,20 31,62 27,32 23,54 19,92 16,49 13,82 10,87 8,25 5,99 4,05
71,77 70,94 67,09 62,09 57,09 52,18 47,24 42,38 37,74 33,19 28,89 24,84 21,39 17,84 14,70 11,81 8,73 6,94 5,17
77,95 77,60 73,81 68,81 63,89 58,89 53,93 49,00 44,22 39,41 34,93 30,30 26,09 21,85 17,69 13,77 10,36 7,40 5,06
79,33 78,52 74,52 69,52 64,52 59,62 54,69 49,75 44,93 40,07 35,31 30,94 26,61 22,57 18,44 14,28 10,95 7,83 5,55
Nő 0- 1 1- 5 5-10 10-15 15-20 20-25 25-30 30-35 35-40 40-45 45-50 50-55 55-60 60-65 65-70 70-75 75-80 80-85 85-
78,68 77,82 73,96 68,96 63,96 58,96 54,02 49,02 44,17 39,33 34,66 30,35 26,15 21,83 17,75 14,16 10,56 7,59 5,29
77,87 77,33 73,33 68,33 63,49 58,66 53,71 48,71 43,87 39,11 34,37 30,18 25,84 21,74 17,78 13,93 10,60 7,85 5,53
75
MŰSZAKI FEJLESZTÉSI, TERÜLETFEJLESZTÉSI, KIEGYENLÍTŐ ÉS CÉLJELLEGŰ TÁMOGATÁSOK 2004-2006. ÉVBEN1 (ezer forint)
Célelő
Pályázó neve
Pályázat tárgya
Fejlesztés összesen
Megítélt támogatás
Fejlesztés helye
9 100
9 100
Miskolc
9 796
4 433
Miskolc
697
348
Miskolc
264
132
Miskolc
11 580
4 500
Miskolc
16 081
1 500
Miskolc
5 394
2 000
Miskolc
6 000
2 400
Miskolc
4 640
4 640
Miskolc
5 500
5 500
Miskolc
7 950
7 950
Miskolc
9 893
8 700
Miskolc
8 240
2 740
Miskolc
95 135
53 943
20 625
5 000
Miskolc
50 000
25 000
Miskolc
3 000
Ózd, Kazincbarcika, Miskolci kistérség, Tiszaújváros
2004 MFC
B-A-Z Megyei Fejlesztési Ügynökség Ablonczy Vegyitermék Technikai Kft. HÁMOR KovácsolóMegmunkáló és Hőkezelő Rt. Projen Informatikai és Kereskedelmi Kft. INTECO Kft.
Ém-i Lógyógyászati Kft.
FUX Rt. METALCONTROL Vaskohászati Anyagvizsgáló és Minőségellenőrző Központ Kft. Miskolci Egyetem Innovációs és Technológia Transzfer Centrum Miskolci Egyetem Anyagmozgatási és Logisztikai Tanszéke és Automatizálási Tanszéke Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Alapítvány INNOCENTER Innovációs Központ Kht. INNOCENTER Innovációs Központ Kht.
TFC Autóház Miskolc Kft.
Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata
RPE Regionális Projekt Előkészítő Iroda Kht.
1
Borsod-Abaúj-Zemplén megye innovációs stratégiája Homlokzati nemesvakolatrendszer fejlesztése Hámor Rt. felügyeleti auditjának támogatása Tanúsított minőségbiztosítási rendszer felügyeleti auditja Hajtóelem paramétereinek optimalizálása Mobil lóegészségügyi diagnosztikai egység létrehozása. Nagyállat műtőasztal prototípus elkészítése AL 59 típusú légvezeték minta legyártása, minősíttetése Az MSZ EN ISO/IEC 17025 szerinti rendszer megújító, felügyeleti auditja A Miskolci Egyetem Tudáscentrum KKV-knak nyújtott szolgáltatásrendszerének fejlesztése (METC-KKV) Versenyképességet fokozó real-time monitoring rendszer kifejlesztése gyártórendszerek számára Projektek generálását, projekt kidolgozását segítő, innovációt katalizáló szolgáltatás létrehozása Innovációs ügynöki tevékenység kialakítása Az innováció regionális jelentősége európai közegben" című konferencia szervezése Összesen Északkelet-magyarországi Flexibilis gépjármű-depónia és Logisztikai Bázis Megvalósíthatósági tanulmány Miskolc történelmi belváros turisztikai célú fejlesztésének I. ütemére "Sajó-völgy Rehabilitációs Projekt" LIFE programot előkészítő tanulmány
Az adatok forrása: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Fejlesztési Ügynökség.
76
10 080
MŰSZAKI FEJLESZTÉSI, TERÜLETFEJLESZTÉSI, KIEGYENLÍTŐ ÉS CÉLJELLEGŰ TÁMOGATÁSOK 2004-2006. ÉVBEN (folytatás) (ezer forint)
Célelő
Pályázó neve Szeleta Kultúráért Alapítvány B-A-Z Megyei Önkormányzat B-A-Z Megyei Önkormányzat Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Alapítvány Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata
Fejlesztés összesen
Megítélt támogatás
10 000
4 000
9 750
6 000
B-A-Z megye
13 600
9 000
B-A-Z megye
15 090
5 000
Miskolc
24 444
22 000
Miskolc
153 589
79 000
20 000
10 000
Miskolc
109 500
53 000
Miskolc
129 500
63 000
ITC Székház energiatakarékos szigetelt üveggel történő ellátása
8 536
4 200
Miskolc
Eü. gépműszer beszerzés
150 000
36 000
Miskolc
71 600
28 000
Miskolc
36 073
22 500
Miskolc
28 607
18 000
Miskolc
294 816
108 700
Pályázat tárgya A Szeleta kultúra turisztikai termékké formálását célzó megvalósíthatósági tanulmány B-A-Z megye informatikai koncepciója B-A-Z megye komplex idegenforgalmi fejlesztési stratégiai programja (20052007) Határmenti Fejlesztési Stratégia és Program Európaház kialakítása Összesen:
TEKI
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat
CEDE
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata
II. Rákóczi F. Könyvtár vizesblokk felújítás, akadálymentesítés Pedagógiai Szolgáltató Központ kialakítása Összesen:
II Rákóczi Ferenc Általános Iskola rekonstrukciója Petőfi S. Középiskola Fiúkollégium elektromos rekonstrukciója (hrsz:4931) Vargahegy szennyvízcsatornázása Összesen:
Fejlesztés helye MiskolcAlsóhámor és a Bükk térsége
2005 TEKI
CEDE
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata
II. Rákóczi Ferenc Kórház eü.gép-műszer beszerzése Összesen: Megyei Kórház és Szent Ferenc Kórház eü.gépműszer besz. Pedagógiai Szolg. Közp.kialakítása Általános Iskola rekonstrukció Herman Ottó Ált.Isk.nyílászáró csere Idős Fogyatékosok Központja,Idősek Klubja kial. Szemere Bertalan Szakképző és Művészeti Középiskola Kollégium vizesblokk rekonstrukció Összesen:
77
12 500
4 000
12 500
4 000
Miskolc
212 142
80 000
Miskolc
179 500
100 000
Miskolc
62 376
42 002
Miskolc
37 001
28 000
Miskolc
63 001
49 000
Miskolc
64 342
43 385
Miskolc
618 362
342 387
MŰSZAKI FEJLESZTÉSI, TERÜLETFEJLESZTÉSI, KIEGYENLÍTŐ ÉS CÉLJELLEGŰ TÁMOGATÁSOK 2004-2006. ÉVBEN (folytatás) (ezer forint)
Célelő
Pályázó neve
Pályázat tárgya
Fejlesztés összesen
Megítélt támogatás
Fejlesztés helye
2006 TEKI
CEDE
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata
II. Rákóczi Ferenc Kórház eü.gép-műszer beszerzése Összesen:
28 000
25 000
28 000
25 000
Megyeháza
37 053
24 001
Miskolc
29 979
16 012
Miskolc Miskolc
Belvárosi napköziotthonos óvoda elektromos rekonstrukciója József Attila Ált.Iskola átalakítása,felújítása Összesen:
122 000
73 200
189 032
113 213
95 135 153 589 170 000 1 102 210
53 943 79 000 92 000 564 300
1 520 934
789 243
Összesen: MFC TFC TEKI CEDE Mindösszesen:
78
Miskolc
MÓDSZERTANI MEGJEGYZÉSEK A kiadványban használt fogalmakra vonatkozóan Borsod-Abaúj-Zemplén megye 2005. évi statisztikai évkönyvében szereplő megjegyzések az irányadók. A kereskedelemben az adatok értékelésénél figyelembe kell venni, hogy az üzletszám adatok a többször módosított 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet alapján tárgyév december 31.-én működési engedéllyel rendelkező hálózati egységeket tartalmazzák.
Az alkalmazásban állók száma a 4 főn felüli vállalkozások és létszámhatár nélkül a költségvetési, társadalombiztosítási és a kijelölt nonprofit szervezetek adatait tartalmazzák. Az adatok közvetlenül nem hasonlíthatók a korábbi kiadványok adataival.
ÁLTALÁNOS JELÖLÉSEK .. 0 ... ,
= A megfigyelt statisztikai jelenség nem fordult elő. = Az adat nem ismeretes. = A mutató értéke olyan kicsi, hogy kerekítve zérust ad. = Nem közölhető adat. = A vonallal elválasztott adatok összehasonlíthatósága korlátozott.
79