Jabok – Vyšší odborná škola sociálně pedagogická a teologická
Absolventská práce Lucie Veverková Právní dimenze komerčního sexuálního zneužívání dětí
Vedoucí: ThLic. Ing. René Milfait, Th.D. Rok odevzdání: 2010
Čestné prohl{šení
1. Prohlašuji, že jsem absolventskou pr{ci komerční sexu{lní zneužív{ní dětí z pohledu trestního pr{va v ČR zpracoval(a) samostatně a výhradně s použitím uvedených pramenů a literatury. 2. Tuto pr{ci nepředkl{d{m k obhajobě na jiné škole. 3. Souhlasím s tím, aby uveden{ pr{ce byla pro studijní účely zpřístupněna dalším
osob{m
nebo
institucím
prostřednictvím
Knihovny
Jabok
a v elektronické podobě prostřednictvím IS Jabok.
datum: 27. 8. 2010
_____________________________ Lucie Veverkov{
Poděkov{ní
R{da bych touto cestou poděkovala panu ThLic. Ing. Renému Milfaitovi, Th.D. za jeho odborné vedení, poskytnuté cenné rady, za čas a vstřícné jedn{ní při zpracov{ní mé absolventské pr{ce. D{le děkuji svým nejbližším za jejich toleranci, pochopení a podporu.
Obsah ÚVOD........................................................................................................................................ 5 1
(CSEC) Fenomén komerční sexu{lní zneužív{ní dětí ........................................ 6 1.1 Dětsk{ prostituce ..................................................................................................... 7 1.2 Dětsk{ pornografie ................................................................................................... 8 1.3 Obchod s dětmi zejména do sexu{lního průmyslu ................................................ 10 1.4 Pr{vní definice dítěte ............................................................................................. 11 1.5 Rizikové faktory ..................................................................................................... 11 1.6 N{sledky KSZD ..................................................................................................... 13 1.7 Pachatelé ................................................................................................................ 15 2 Pr{vní úprava v České republice......................................................................... 18 2.1 Trestně pr{vní úprava v ČR .................................................................................. 18 2.1.1 Trestné činy v souvislosti s dětskou prostitucí .......................................... 19 2.1.2 Trestné činy souvislosti s dětskou pornografií .......................................... 28 2.1.3 Trestné činy v souvislosti s obchodu s dětmi ................................................... 33 2.2 Soci{lně-pr{vní ochrana dětí ................................................................................. 37 2.3 Ochrana svědka ...................................................................................................... 41 3 Lidsko-pr{vní dokumenty .................................................................................... 43 3.1 Listina z{kladních pr{v a svobod ........................................................................... 43 3.2 Úmluva o pr{vech dítěte ........................................................................................ 44 3.3 Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se ........................................... 48 prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie .............................................. 48 3.4 Nejnovější mezin{rodní dokumenty ...................................................................... 50 4 Aspekty eticko-pr{vní reflexe .............................................................................. 54 4.1 Porušení lidské důstojnosti. Dítě jako zboží .......................................................... 54 4.2 Sexualita jako zboží ................................................................................................ 54 4.3 Porušení pr{va na ochranu .................................................................................... 55 4.4 Narušení integrity a celostního rozvoje ................................................................. 55 4.5 Lhostejnost okolí jako podpůrný faktor .................................................................. 56 ZÁVĚR .................................................................................................................................... 57 RESUMÉ ................................................................................................................................. 59 SEZNAM LITERATURY ..................................................................................................... 60
4
Úvod Komerční sexu{lní zneužív{ní bylo dlouhou dobu dosti tabuizované téma. I postavení dítěte nebylo takové jako dnes. Významnou roli hraje vyd{v{ní a přijím{ní dokumentů, které upravují dětsk{ pr{va. Změnil se i systém pomoci těmto obětem a také trest{ní pachatelů.
Pokud chceme pomoci obětem,
musíme se podívat na tento fenomén, jako na celek, ke kterému neodmyslitelně patří i pr{vní úprava. Cílem mé pr{ce je poskytnout z{kladní informace o problematice komerčního sexu{lního zneužív{ní, a sice s důrazem na jeho pr{vní úpravu v České republice a na mezin{rodně uzn{vané dokumenty. Pr{ci jsem zpracovala na z{kladě studia odborné literatury, elektronických zdrojů a na z{kladě zkušeností, které jsem nabyla během praxe. Nejprve představím Pojem, příčiny, n{sledky a pachatele komerčního sexu{lního zneužív{ní. Ve druhé kapitole popisuju a ozřejmuji jednotlivé trestné činy, které se k tomuto tématu v{žou. Třetí kapitola pojedn{v{ o dokumentech týkající se ochrany dětí před komerčním sexu{lním zneužív{ním. Tato kapitola také obsahuje stručný přehled a popis nejnovější mezin{rodní dokumentů, které se v{žou k tomuto tématu. Čtvrt{ kapitola vše uzavír{ eticko-pr{vními aspekty. Téma Komerční sexu{lní zneužív{ní z pohledu trestního pr{va v ČR jsem si pro svou
absolventskou
pr{ci
vybrala
díky
semin{ři
věnovanému
této
problematice, kterého jsem se účastnila ve druhém ročníku. Do tématu jsem poté hlouběji pronikla především díky praxi v organizaci Karo. Vyd{v{ní mezin{rodních úmluv a protokolů, kon{ní preventivních akcí a konferencí na toto téma svědčí o jeho aktu{lnosti. O tom, že komerční sexu{lní zneužív{ní je aktu{lním tématem i v České republice svědčí změny, které byly provedeny v novém trestním z{koníku.
5
1 (CSEC) Fenomén komerční sexu{lní zneužív{ní dětí Dříve než se dostanu k hlavnímu tématu této pr{ce, totiž k pr{vní úpravě, kter{ souvisí s fenoménem komerční sexu{lní zneužív{ní dětí (d{le jen KSZD), vyjasním, co se tímto fenoménem rozumí a koho považujeme za dítě. Fenomén KSZD se v anglické literatuře označuje jako „Commercial Sexual Exploitation of Children” a do češtiny přeloženo to znamen{ komerční sexu{lní zneužív{ní dětí.1 Tento problém se definuje jako „použití dítěte pro sexu{lní účely výměnou za peníze nebo odměnu v natur{liích mezi dítětem a z{kazníkem, dítětem a prostředníkem nebo dítětem a agentem nebo jinými osobami, které vyděl{vají na obchodu s dětmi pro tyto účely.“2 Tato definice vznikla ve Stockholmu v roce 1996, kde se konal 1. světový kongres o komerčním sexu{lním zneužív{ní dětí.
Jak se často uv{dí, největším problémem sexu{lního n{silí p{chaného na dětech je fakt, že se jedn{ o porušení lidských pr{v, v tomto případě porušení pr{v dětí. Pr{va dětí bychom měli chr{nit my dospělí, a přesto jsme to opět my, kdo je porušují na nejrůznějších rovin{ch. Jedn{ se o porušení lidské důstojnosti, kter{ n{leží každému, už jen proto, že je člověk. Degraduje dítě, na pouhý prostředek uk{jení potřeb dalšího člověka. St{v{ se zbožím, které se d{ koupit nebo směnit za jiné. Této reflexi se budu věnovat d{le v r{mci etickopr{vní ot{zky.
Nyní ještě rozvinu představení fenoménu KSZD. V r{mci KSZD (komerční sexu{lní zneužív{ní dětí) se ještě rozlišují tři formy: dětsk{ prostituce, dětsk{ pornografie a obchod do sexu{lního průmyslu. Tyto jednotlivé formy d{le více 1 2
MILFAIT, René. Komerční sexualizované n{silí ne dětech. Praha : Port{l, 2008. 216 s. ISBBN978-80-7367-320-8. str. 10 VANÍČKOVÁ, Eva. Dětsk{ prostituce. 1.vyd. Praha: Grada Publishing, 2005. 136 s. ISBN 80-247-1138-9. str. 25
6
přiblížím už jen proto, že hrají důležitou roli v úpravě trestního pr{va, resp. znění jednotlivých paragrafů trestního z{koníku.
1.1
Dětsk{ prostituce
Jedn{ se o „zjedn{ní nebo nabízení služeb dítěte k prov{dění sexu{lních aktů za peníze nebo jakoukoli jinou odměnu.“3 Zde uvedu, co znamen{ jin{ odměna. Mnohdy se jedn{ o materi{lní zajištění potřeb dítěte nebo jeho rodiny, nebo jen nějaké bonbony, hračky, které si děti přejí mít. Možností je spousta a z{leží pouze na dítěti a pachateli, nebo na pachateli a prostředníkovi, co si smluví jako odměnu. Dětsk{ prostituce se týk{ jak chlapců, tak i dívek. Chlapci jsou většinou najím{ni k homosexu{lním stykům, nebo do pornografického průmyslu. Chlapeck{ prostituce se děje většinou velmi diskrétně a nen{padně. Později když chlapci odrostou tak se sami st{vají nah{něči nových chlapců. Nejčastěji je sh{nějí u plaveckých bazénů, na koupalištích, ale také na veřejných z{chodcích.4 Dívčí prostituce je většinou heterosexu{lní, a nejčastěji se s ní můžeme setkat na ulici nebo v klubech, zatím co chlapeck{ prostituce je spíše priv{tní z{ležitost, nevystavují se na ulici. K tomuto tématu se v{že Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před sexu{lním vykořisťov{ním a sexu{lním zneužív{ním (2007), samozřejmě sem patří i úmluva o pr{vech dítěte (1989), opční protokol OSN o obchodov{ní s dětmi, dětské prostituci a dětské pornografii (2002). Naše pr{vní úprava nezn{ trestný čin dětské prostituce, ale trestný čin Kuplířství podle § 189 a další trestné činy, které podrobněji uv{dím v druhé kapitole.
3 4
MILFAIT 11. Srov. Vaníčková, Dětská prostituce 26.
7
Příběh čtrn{ctiletého chlapce: jednou při n{vštěvě koupaliště mu byly nabídnuty staršími chlapci peníze za to, že si nech{ osah{vat genit{lie cizím mužem. Tak chlapec zjistil, že je možné přijít si k celkem lehce vydělaným penězům, a začal na místo doch{zet pravidelně. Později se nabídka rozšířila o n{vštěvy v bytě, kde prov{děl an{lní a or{lní sex. Vydělané peníze využíval k hraní na hracích automatech. V průběhu času postoupil a s{m začal sh{nět mladší chlapce k podobným aktivit{m, které i s{m organizoval.5
1.2
Dětsk{ pornografie
Existuje obrazov{ pornografie, kter{ je definov{na jako „zobrazení dítěte při výslovné sexu{lní činnosti, skutečné nebo simulované, nebo vystavov{ní pohlavních org{nů pro sexu{lní uspokojení uživatele; zahrnuje výrobu, rozšiřov{ní nebo použív{ní takového materi{lu.“6 D{le může být zvukov{ pornografie „použív{ní jakýchkoli zvukových prostředků užívajících dětský hlas, skutečný nebo simulovaný, za účelem sexu{lního uspokojení uživatele, a zahrnuje výrobu, rozšiřov{ní nebo použív{ní takového materi{lu.“7 Toto se odr{ží v pr{vní úpravě, kdy trestní z{koník upravuje šíření pornografie, výrobu a jiné nakl{d{ní s dětskou pornografií a zneužití dítěte k výrobě pornografie. Mnozí uživatelé pornografie se h{jí tím, že se jedn{ o umění. Je velmi těžké najít hranici mezi pornografií a uměním. D{le se k tomuto tématu vztahují další dokumenty, jako např. Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před sexu{lním vykořisťov{ním a sexu{lním zneužív{ním, Úmluva Rady Evropy ke kybernetickému zločinu. N{š trestní z{koník k tomu tématu uv{dí trestné činy šíření pornografie, výroba a jiné nakl{d{ní s dětskou pornografií a zneužití dítěte k výrobě pornografie. Problém dětské pornografie je v tom, že dětský
5
6 7
VANÍČKOVÁ, Eva a kol. Sexu{lní n{silí na dětech : Výskyt, podoby, diagnostika, terapie, prevence. Praha : Port{l, 1999. 120 s. ISBN 80-7178-286-6. str. 113 MILFAIT 12. MILFAIT 12.
8
aktér se celý život ob{v{, kdy se pornografické dílo s jeho osobou objeví. Ob{v{ se, že to uvidí jeho zn{mí a co si pomyslí. Vzhledem k technickému rozvoji se dětsk{ pornografie šíří prostřednictvím internetu. Podle dvouleté studie „je slovo sex absolutní jedničkou v termínech vkl{daných do okének internetových vyhled{vačů, slovo porno se drží na čestném čtvrtém místě.“8 Nevětšími konzumenty pornografie je ml{dež. Což je celkem překvapivé, ale je to spojeno se sexu{lní výchovou, kdy škola a rodiče ve většině případů selh{vají, a tak se dospívající děti snaží sehnat informace tímto způsobem. Platí to, jak pro dívky, tak i pro chlapce stejně.9 Ilustrativní příběh: Patn{ctilet{ dívka odjela na chatu s rodiči a strýcem, ten jí v nepřítomnosti rodičů nabídl, že ji nafotí album super fotek. Nejprve odmítla požadavek, aby se nechala vyfotit nah{ jen v lyžařských bot{ch a čepici vleže na z{dech. Strýc jí ale vysvětlil, že takové fotky jsou teď zrovna v kurzu a na všech světových kalend{řích. Tak souhlasila. Fotografie se jí moc líbili a uk{zala je svým kamar{dk{m. Ty byly nadšené a chtěli nafotit podobné album. Strýc s tím souhlasil, ale nejdříve jí nabídl nafocení druhého alba, které mělo být zak{zkou z Německa, za kterou dostane 10 000 Kč. Nejdřív se jí nechtělo, ale když strýc pohrozil, že to nafotí s kamar{dkami tak znovu souhlasila. Nechala se fotit v rozličných poloh{ch s explicitním vystavením genit{lií spolu s různými zvířaty či zavedenými předměty. I druhým albem se pochlubila svým kamar{dk{m, jedna z nich se o tom svěřila své matce, ta celou věc ozn{mila.10
8
VANIČKOVÁ, Eva. Dětská prostituce 28. VNÍČKOVÁ, Eva. Dětská prostituce 28 10 VANÍČKOVÁ, Eva; KLOUBEK, Martin. Komerční sexu{lní zneužív{ní dětí : manu{l pro lékaře. 1.vyd. Praha: Česk{ společnost na ochranu dětí, 2006. 107 s. ISBN 80-239-6471-2 . str. 15 9
9
1.3
Obchod s dětmi zejména do sexu{lního průmyslu
Protokol o prevenci, potlačov{ní a trest{ní obchodu s osobami, zejména ženami a dětmi (Palermo 2000) obsahuje první mezin{rodně všeobecně uzn{vanou definici obchodov{ní s lidmi. Obchodov{ním s lidmi se rozumí najím{ní, doprava, přeprava, přechov{v{ní nebo získ{v{ní osob za účelem jejich vykořisťov{ní, a to za použití n{silí, pohrůžky n{silím nebo jiných forem n{tlaku, únosu, lsti, podvodu, zneužití moci nebo stavu bezbrannosti, anebo poskytnutím či přijetím finančních prostředků nebo jiného prospěchu k získ{ní souhlasu osoby vykon{vající dozor nad jinou osobou. Vykořisťov{ní zahrnuje zejména kořistění z prostituce jiných nebo z jiných forem sexu{lního využív{ní, z nucených prací nebo služeb, z otroctví, nevolnictví nebo odstraňov{ní org{nů. Obchodov{ní s dětmi je glob{lní problém a týk{ se všech zemí, většinou se ale jedn{ o osoby vytlačené na okraj společnosti, které se takto snaží získat nějaký zisk. 11 Obchodovat s dětmi se může i pro jiné, než jen pro sexu{lní účely. Jako je např. adopce, prodej org{nů, dětsk{ pr{ce nebo jsou děti zneužív{ni jako voj{ci v ozbrojených konfliktech. Dítě může být obchodov{no jak vlastními rodiči, tak i blízkými osobami nebo cizími lidmi. N{š trestní z{koník vymezuje trestné činy proti svobodě. Jedn{ se o trestní čin Obchodov{ní s lidmi, trestný čin svěření dítěte do moci jiného, trestní čin zbavení osobní svobody a trestný čin zavlečení. Stručný příklad: Sedmn{ctiletý chlapec byl v r{mci zahraniční brig{dy pož{d{n o prodloužení, a když zůstal s{m, byl prod{n do jiné země
do veřejného
domu.12
11 12
MILFAIT 14, 30. VANÍČKOVÁ, Eva; KLOUBEK, Martin. Komerční sexu{lní zneužív{ní dětí 17.
10
Poté, co jsem představila formy fenoménu KSZD, uvedu, kdo se pr{vně řadí mezi děti.
1.4
Pr{vní definice dítěte
Na pomoc jsem si samozřejmě vzala Úmluvu o pr{vech dítěte, kde se uv{dí, že „dítětem se rozumí každ{ lidsk{ bytost mladší osmn{cti let, pokud podle pr{vního ř{du, jenž se na dítě vztahuje, není zletilosti dosaženo dříve.“13 Tímto jsem vyjasnila, co je možné si představit pod pojmem dítě, a v této pr{ci bude vždy pod tímto pojmem rozuměna výše uveden{ definice.
Pr{vní úprava týkající se fenoménu KSZD úzce souvisí s pachateli a rizikovými dětmi, situacemi a faktory. Proto se jim budu v dalším kroku věnovat.
1.5 Mezi
Rizikové faktory
hlavní
pilíře
rizikových
faktorů
uv{děné
v
mnoha odborných
dokumentech jsou: ekonomick{ chudoba, disfunkční a selh{vající rodina, vlastní zkušenost se zneužív{ním, vzestup kriminality atd.14 K zn{mým rizikovým situacím s vysokým rizikem setk{ní se s potenci{lním pachatelem nebo dohazovačem sexu{lních služeb patří n{vštěva koupaliště. Tato situace ale může nastat i na jiných místech. Jimi např. jsou: veřejné z{chody, okolí škol a místa kde je velk{ koncentrace dětí bez dozoru dospělých (např. sportovní hříště, parky). Velmi častou situací, se kterou jsem se setkala v r{mci praxe, je útěk z dětského domova. Vzhledem k tomu, že děti v tomto případě nemají prostředky na uspokojov{ní svých potřeb, je často jedinou
13
14
Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o právech dítěte. Dostupné z WWW:
. MILFAIT 26.
11
možností, jak se dostat k penězům – prostituce nebo pornografie. Pro některé děti je tento způsob přijatelnější alternativou, než kr{dež. Vědí, že kr{st se nem{. V prostituci vidí možnost snadného výdělku. Je možné, že jim tento způsob přijde norm{lní, protože se často setk{v{me se sexualizovanými reklamami. Dalším prvkem v případech jsou i moderní technologie – počítač a internet. Nabízí se tak poměrně snadný přístup k pornografii a naopak i přístup pedofilů k dětem. Na chatu nikdy nevíme, kdo se skrýv{ na druhé straně. Rizikovými dětmi rozumíme ty děti, které ve své knize Komerční sexualizované n{silí na dětech nazýv{ René Milfait obětními typy. Jedn{ se o děti, které jen velmi těžko říkají ne, jsou důvěřivé, mají nízkou sebedůvěru. Mohou být duševně zanedbané nebo to jsou děti, kterým chybí n{klonnost, kterou jim pachatel projevuje.15 Největší riziko pro děti poch{zí z rodiny nebo z výchovného zařízení. Rizikov{ rodina je charakteristick{ absencí rodičovské zodpovědnosti, možným vystavením různým form{m dom{cího n{silí, dlouhodobým stresem, soci{lní izolací. Rodiče nechodí s dítětem na pravidelné lékařské prohlídky, tolerují z{škol{ctví. U rodiče se často vykazují zn{mky z{vislosti např. na alkoholu, drog{ch, hracích automatech atd.16 Neznamen{ to ale, že by všechny děti, které se ocitnou v prostituci, poch{zely z takového prostředí. Osobně jsem poznala případy, kdy děti měly, jak rodinné, tak i materi{lní z{zemí a přesto samy dobrovolně provozovaly prostituci, pro mě z nezn{mých důvodů. Domnív{m se, že se jen nudily nebo si chtěly něco dok{zat. Eva Vaníčkov{ ve své knize Dětsk{ prostituce uv{dí, že jeden z důvodů dobrovolné prostituce je z{bava, touha po dobrodružství, nebo ve skupině vyniknout a být v něčem lepší.17
15
MILFAIT 26. MILFAIT 27-28 17 VANÍČKOVÁ, Eva. Dětská prostituce 76. 16
12
Porozumění takovým rizikovým faktorům znamen{ jeden z důležitých pilířů prevence, včetně té, kterou zachycují i pr{vní texty v této oblasti. Jimi se budu zabývat později.
N{sledky KSZD jsou především psychického charakteru a chci je zde zmínit zejména proto, že mnohdy doch{zí ještě během vyšetřov{ní a líčení k dalším traumatizacím obětí.
1.6
N{sledky KSZD
Nejz{važnější n{sledky komerčního sexu{lního zneužív{ní jsou v oblasti psychické i soci{lní. Toto zneužív{ní působí na děti dlouhodobým stresem, který může vést až k psychické smrti osobnosti. Zničí se sebeúcta a sebehodnocení. Tento stres také vede ke zhoršení vztahů v rodině, společnosti i zaměstn{ní. 18 Mezi specifické n{sledky patří: fyzické n{sledky, kterými jsou např. různ{ zranění přímo v oblasti genit{lii, možnost n{kazy pohlavně přenosných nemocí, otěhotnění, se mohou v určité míře napravit nebo vyléčit. Ale r{ny na duši zůst{vají - ty se nezahojí nikdy. Psychické n{sledky se dělí do dvou skupin: Kr{tkodobé - projevují se emoční reakcí, strachem, nepř{telstvím, n{padný soci{lním chov{ním a také psychosomatickými poruchami. Dlouhodobé - nastupují až po několika letech a mohou mít charakter depresivních poruch, sebepoškozov{ní, z{vislostí, a také mohou být trvalého charakteru.19
18 19
MILFAIT 60. MILFAIT 64.
13
Obojí je často doprov{zeno pocitem méněcennosti a ztr{tou vlastní hodnoty. Samy sobě se hnusí. Také mají problémy s navazov{ním vztahů s druhými lidmi a trpí vysokou nedůvěrou k lidem.
Často odborníci uv{dějí, že děti, na kterých bylo p{ch{no komerční sexu{lní n{silí, jsou srovnatelně traumatizovan{ jako lidé, kteří prožili např. leteckou katastrofu. Traumatizace se dělí na prim{rní a sekund{rní. Prim{rní traumata vych{zejí ze soci{lního prostředí, ve kterém se děti nach{zejí. Projevují se odmít{ním soci{lního kontaktu až přerušením kamar{dských vztahů. Sekund{rní traumata znamenají sexu{lní n{silí. Mezi něž patří vynucov{ní sexu bez ochrany, zn{silnění, tělesné tresty za neuposlechnutí příkazu, různé formy mučení a sadomasochistické praktiky. Nad tím vším převl{d{ psychické n{silí, které spočív{ v ovl{dnutí oběti.20 Traumata mohou poch{zet od nerůznějších lidí, počínaje kuplíři až po policisty. Způsobeny mohou být i chov{ním lidí, kteří jim mají pomoci. Toto chov{ní m{ formu neuctivého, ponižujícího či lhostejného chov{ní. K obětem je potřeba přistupovat velmi citlivě a obezřetně, abychom nezpůsobovali další traumata. Osobně, za nepřípustné považuji opakovaný výslech dětí – obětí KSZD. Výslech dítěte je potřeba dostatečně předem připravit a provést ho pouze jednou. Často se st{v{, že pokud doch{zí k opakovaným výslechům, nedostaneme požadované informace nebo si budou odporovat, protože oběť se snaží na vše zapomenout. Byla jsem svědkem opakovaného výslechu přímo u soudu, kde díky němu a dlouhé době mezi výslechy (v ř{dech let) doch{zelo k rozporům.
20
MILFAIT 67.
14
1.7
Pachatelé
Obecně rozšířený omyl společnosti je, že pachatele trestných činů pozn{me navenek. Ve většině případů komerčního sexu{lního n{silí se jedn{ o muže, René Milfait, uv{dí, že až 85 %, kteří vypadali zcela běžně. Zbývající č{st pachatelů tvoří ženy, tedy 15 %. Je těžké si představit, že by ženy byly konzumenty prostituce dětí, jsou spíše spolupachatelky, které pachatelům napom{hají. V mnoha případech, se pachatelé chovají k dětem docela hezky a mile, nabízejí sladkosti nebo hračky a je velmi nesnadné, je rozpoznat od opravdových př{tel dětí.21 Pachatelé ve
většině případů
jsou
z blízkého
soci{lního
prostředí
a
zprostředkov{vají kontakt s konzumenty neboli z{kazníky dětské prostituce. Pachatele dělíme podle nejrůznějších kritérií, jako jsou např. motivy, věk atp. Nechci zde opomenout ženy jako pachatelky, i když se tyto případy se vyskytují jen zřídka. Často se o nich ani nedovíme, protože pro ženy typický úzký kontakt s dětmi, a tak jejich chov{ní nevzbuzuje podezření. V projevech brutality se ženy od mužů často neliší. Ženy pachatelky si ve svém chov{ní uspokojují vlastní potřeby, jak sexu{lní tak i emocion{lní.22
N{sledují příběhy pachatelů podle N{rodního pl{nu boje proti komerčnímu sexu{lnímu zneužív{ní dětí na období 2006 - 2008.
Příběh týkající se prostituce zachycuje tyto skutečnosti: V únoru 2005 obvinila Policie ČR 22tiletého pachatele z trestných činů pohlavního zneužív{ní a kuplířství. Pachatel totiž od roku 2003 provozoval nekoit{lní praktiky s tehdy třin{ctiletou dívkou, později s ní pravidelně prov{děl soulož. V roce 2004 ji nutil pachatel k prostituci, i n{silím a z{kazníky sh{něl po internetu. Tyto sexu{lní styky byly prov{děny na nejrůznějších
21 22
MILFAIT 77. MILFAIT 97.
15
místech v Praze. Pachatel od dívky bral peníze za pohlavní styk a or{lní sex, a to 2500 Kč a 1000 Kč což je polovina z č{stky. Dívka měla přibližně 100 pohlavních styků.
Příběh pachatele v souvislosti s trestným činem obchodu s lidmi. V Lednu 2005 Policie ČR obvinila čtyřicet šest let starého pachatele z trestných činů: pohlavního zneužív{ní, obchodov{ní s lidmi a nedovolen{ výroba a držení omamných a psychotropních l{tek a jedů. Obětí byla teprve čtrn{ctilet{ dívka
s nařízenou
ústavní
výchovou,
které
ale
byla
od
roku
2004
na útěcích z dětských domovů. V této době tak provozovala prostituci v Praze, ze které kořistil a také ji organizoval pachatel. Ten ji také opatřoval pervitin a aplikoval ho dívce, kter{ na něm byla z{visl{ a měla pohlavní styk nejméně s osmi z{kazníky denně. Pachatel také s touto dívkou souložil, i když věděl, že je mladší patn{cti let. Pachatel dívku prodal dalším lidem, kteří ale nebyli zjištěni, ti měli v úmyslu dívku dopravit do Nizozemí za účelem prostituce. Prodal ji za č{stku 200 tisíc Kč. Dívka později utekla.
Příběh týkající se pornografie: V lednu 2005 obvinila Police ČR 3 pachatele, kteří měli občanství SRN, Velké Brit{nie a ČR. Obvinili je z n{sledujících trestných činů: ohrožov{ní mravnosti, ohrožov{ní
výchovy
ml{deže,
sv{dění
k pohlavnímu
styku,
pohlavní
zneužív{ní, nedovolen{ držení omamných a psychotropních l{tek a jedů a šíření toxikomanie. Pachatelé se měli těchto činů pravděpodobně dopustit jako členové organizované skupiny na okrese Rychnov nad Kněžnou a v Praze. Zde zhotovovali pornografick{ díla s homosexu{lní tématikou. Zobrazov{ni byli chlapci od věku třin{cti let do osmn{cti let. Vytipované chlapce za úplatu sv{děli k pohlavnímu styku a pohlavně je zneužívali. Tyto chlapce jak fotografovali, tak nat{čeli na video v pronajatém objektu. Před samotným pořizov{ním materi{lů jim byly pod{v{ny drogy a alkohol. Pornografick{ díla 16
byla d{le zpracov{na a distribuov{na především prostřednictvím internetu na placených st{nk{ch v zemích Evropy a USA. Distribuov{na byla díla také na cd nosičích a videokazet{ch.23
Tento příběh je z roku 2005, proto byly trestné činy nazv{ny podle st{vajícího trestního z{koníku. Co se týk{ pornografie, byl tehdy jen jeden paragraf a to § 205 ohrožov{ní mravnosti. Dnešní pr{vní úprava obsahuje přímo § 192 Výroba a jiné nakl{d{ní s dětskou pornografií a § 193 Zneužití dítěte k výrobě pornografie.
23
Mvcr.cz [online]. 2006 [cit. 2010-08-17]. N{rodní pl{n boje proti komerčnímu sexu{lnímu zneužív{ní dětí na období 2006-2008. Dostupné z WWW: .
17
2 Pr{vní úprava v České republice V této hlavní č{sti pr{ce se budu věnovat novému trestnímu z{koníku, který vstoupil v platnost k 1. 1. 2010. Budu se zde věnovat trestným činům, které mají souvislost s KSZD a n{sledně je objasňovat pomocí koment{ře k trestnímu z{koníku. N{sledovat budou ještě další z{kony, které se věnují ochraně dětí. Tyto trestné činy souvisí i s mezin{rodními úmluvami a dokumenty, těm se budu věnovat v n{sledující kapitole. Pr{vní úprava ČR odr{ží mezin{rodní dokumenty, které se týkají této problematiky, a které také ratifikovala. Jak tyto mezin{rodní dokumenty, tak i pr{vní úprava reaguje na nový vývoj v oblasti KSZD. Jako je např. rozvoj technických možností a internetu.
2.1
Trestně pr{vní úprava v ČR
V současné době u n{s platí nový trestní z{koník, který upravuje trestné činy v souvislosti s naším tématem. Ty jsou uvedeny ve zvl{štní č{sti. Naše trestní pr{vo totiž nezn{ trestný čin dětsk{ prostituce, obsahuje pouze trestné činy související s tímto fenoménem. Ty jsou obsaženy v Hlavě III. Trestné činy proti lidské důstojnosti v sexu{lní oblasti. Další trestné činy, které souvisí s tématem KSZD, jsou obsaženy v Hlavě IV Trestné činy proti rodině a dětem a v Hlavě II Trestné činy proti svobodě a pr{vům na ochranu osobnosti, soukromí a listovního tajemství.
Trestní z{koník stanovuje i pojem dítě a to podle § 126 „Dítětem se rozumí osoba mladší osmn{cti let, pokud trestní ř{d nestanový jinak.“24 Toto je obsaženo v obecné č{sti v Hlavě VIII. Výkladov{ ustanovení trestního z{koníku. Toto ustanovení
24
Nový trestní z{koník : pr{vní stav ke dni 1. ledna 2010: úplné znění pr{vních předpisů s n{zvy paragrafů a věcným rejstříkem. Praha: Beck, 2009. 534 s. ISBN 978-80-7400-217-5. str. 28
18
koresponduje s Úmluvou o pr{vech dítěte, jak jsem uvedla výše. Pr{vě úmluvy, které Česk{ republika ratifikuje, se musí odr{žet v našem trestním pr{vu.
2.1.1 Trestné činy v souvislosti s dětskou prostitucí V souvislosti s jevem dětské prostituce se jedn{ o trestný čin kuplířství § 189, kde je v prvním odstavci definov{na skutkov{ podstata: „Kdo jiného přiměje, zjedn{, najme, zl{k{ nebo svede k provozov{ní prostituce, nebo kdo kořistí z prostituce provozovaném jiným, bude potrest{n odnětím svobody na šest měsíců až na čtyři léta, z{kazem činnosti nebo propadnutím věci nebo jiné majetkové hodnoty.“25 Další navýšení trestu muže nastat podle okolností sp{ch{ní trestného činu, jako jsou snaha získat značný prospěch pro sebe nebo pro jiného, nebo pachatel sp{chal trestný čin jako člen organizované skupiny, nebo pokud pachatel způsobí těžkou újmu na zdraví či smrt. Trestní sazba se v těchto případech může pohybovat od dvou do patn{cti let.26 Podle koment{ře k trestnímu z{koníku se v tomto případě se jedn{ o dva druhy jedn{ní, které jsou trestné: přimění, zjedn{ní, najmutí, zl{k{ní, svedení a druhým druhem je kořistění. Význam jednotlivých pojmů: zjedn{ním se myslí uzavření smlouvy nebo dohody, najmutí je uzavření jakékoli smlouvy, zl{k{ním se rozumí chov{ní pachatele, kterým získ{ jiného k prostituci (l{kavé sliby, nabídka různých výhod), u svedení se jedn{ o úmyslné vzbuzení rozhodnutí provozovat prostituci.27
25
TRESTNÍ ZÁKONÍK 40 TERSTNÍ ZÁKONÍK 41 27 Nový trestní z{koník : pr{vní stav ke dni 1. ledna 2010: úplné znění pr{vních předpisů s n{zvy paragrafů a věcným rejstříkem. Praha: Beck, 2009. 534 s. ISBN 978-80-7400-217-5. 26
str. 1684
19
Kořistěním z prostituce provozované někým jiným se rozumí získ{v{ní majetkového prospěchu z prostituce provozované jiným, ale za předpokladu, že pachatel si je vědom svého vztahu k osobě provozující prostituci (pas{k, ochr{nce, osoba, kter{ jí poskytuje ubytov{ní atd.). K naplnění znaku kořistění je potřeba opakované přijím{ní úplaty za to, že prostituci umožňuje. Opakované musí být, protože příležitostné pohoštění nebo d{rek nepostačí k z{věru, že se jedn{ o kořistění. D{le k naplnění tohoto znaku není nutné, aby výslovně vyžadoval nebo vynucoval majetkový prospěch z prostituce jiného. D{le tu m{me souvislost s úmyslem získat značný prospěch, který „činí nejméně 500 000 Kč.“28 Zde je důležitý úmysl, k naplnění trestného činu stačí, že pachatel jednal v úmyslu získat značný prospěch, aniž by toho prospěchu musel dos{hnout.29
Dalšími přitěžujícími okolnostmi je: být členem organizované skupiny nebo způsobit těžkou újmu na zdraví nebo způsobení smrti. Trestný čin kuplířství může být souběžný s dalšími trestnými činy, jako je např. ohrožov{ní výchovy dítěte § 201, sv{dění k pohlavnímu styku § 202, které patří do Hlavy IV. Trestné činy proti rodině a dětem. O obou trestných činech se budu podrobně zmiňovat n{sledovně. 30
§ 201 Ohrožov{ní mravní výchovy dítěte. „(1) Kdo, byť i z nedbalosti, ohrozí rozumový, citový nebo mravní vývoj dítěte tím, že a) sv{dí ho k zah{lčivému nebo nemravnému životu, b) umožní mu vést zah{lčivý nebo nemravný život, c) umožní mu opatřovat pro sebe nebo pro jiného prostředky trestnou činností nebo jiným zavrženíhodným způsobem, nebo
28
KOMENTÁŘ 1685 KOMENTÁŘ 1685 30 KOMENTÁŘ 1686 29
20
d) z{važným způsobem poruší svou povinnost o ně pečovat nebo jinou svou důležitou povinnost vyplývající z rodičovské zodpovědnosti, bude potrest{n odnětím svobody až na dvě léta. (2) Kdo umožní, byť i z nedbalosti, dítěti hru na výherním hracím přístroji, který je vybaven technickým zařízením, které ovlivňuje výsledek hry a které poskytuje možnost peněžité výhry, bude potrest{n odnětím svobody až na jeden rok, peněžitým trestem nebo z{kazem činnosti.“31 Při splnění n{sledujících podmínek může být trest navýšen až na dobu pěti let: pokud je tento trestný čin sp{ch{n ze zavržení hodné pohnutky, je-li pokračov{no v tomto trestném činu po delší dobu, opětovně a pokud je získ{no značného prospěchu.32 Toto ustanovení z{kona m{ za úkol chr{nit dítě, což je osoba mladší osmn{cti let podle § 129 i podle Úmluvy o pr{vech dítěte. V případě jedn{ní v písmenech a – c se m{ na mysli „dítě bez ohledu na případně nabytou zletilost uzavřením manželství před dovršením osmn{ctého roku věku.“33 Dalším důležitým pojmem je ohrožení rozumového citového nebo mravního vývoje. Koment{ř uv{dí, že se jedn{ o jedn{ní pachatele, které si dítě osvojuje a tím i škodlivé n{vyky, sklony, nebo z{jmy, které vedou k jeho úpadku. První písmeno obsahuje sv{dění k zah{lčivému nebo nemravnému životu, což znamen{ přímé vyzýv{ní (skutkem, slovem), které u dítěte vyvolají n{vyky vedoucí k zah{lčivému nebo nemravnému životu. Zah{lčivý život by se dal charakterizovat jako způsob života, kdy si osoba hled{ zdroj obživy v trestné činnosti nebo v činnosti, kter{ je společensky než{doucí. Nemravný život je velmi široký pojem, jedn{ se o život, který je v rozporu se z{sadami mor{lky a mnohdy také v rozporu se z{konem (prostituce, narkomanie atd.). Teď, když už víme, co znamenají jednotlivé způsoby života, můžeme se věnovat slovu umožní, které je předmětem písmena b). To znamen{, že pachatel vytv{ří 31
TRESTNÍ ZÁKONÍK 43. TRESTNÍ ZÁKONÍK 43. 33 KOMENTÁŘ 1761. 32
21
podmínky pro vznik než{doucích n{vyků (např. dítě je tzv. dítětem ulice). Dalším bodem, který zde uvedu je umožnění opatřovat prostředky trestnou činností nebo jiným zavrženíhodným způsobem. To je opět pachatelovo jedn{ní, které buď přímo, nebo nepřímo vytv{ří podmínky pro p{ch{ní trestné činnosti. Nepřímo znamen{, že pachatel ví o tom, co dítě zamýšlí (trestn{ činnost) a neodradí jej od toho. Písmeno d) obsahuje povinnost rodičů a ostatních osob pečovat o dítě, nejen k zajištění z{kladních potřeb, ale i k zajištění harmonického vývoje. Druh{ č{st písmene d) hovoří o rodičovské zodpovědnosti, kter{ je charakterizov{na jako další povinnosti a pr{va, které n{leží oběma rodičům (pr{va při zastupov{ní dětí nebo při spr{vě jejich jmění).34
Dalším trestným činem, který souvisí s kuplířstvím, je sv{dění k pohlavnímu styku § 202. Jeho skutkov{ podstata je definov{na takto: „(1) Kdo nabídne, slíbí nebo poskytne dítěti nebo jinému za pohlavní styk s dítětem, pohlavní sebeuk{jení dítěte, jeho obnažov{ní nebo jiné srovnatelné chov{ní za účelem pohlavního uspokojení úplatu, výhodu nebo prospěch, bude potrest{n odnětím svobody až na dvě léta nebo peněžitým trestem. (2) Odnětím svobody na šest měsíců až pět let bude pachatel potrest{n, a) sp{ch{-li čin uvedený v odstavci 1 na dítěti mladším patn{cti let, b) sp{ch{-li takový čin ze zavrženíhodné pohnutky, c) pokračuje-li v p{ch{ní takového činu po delší dobu, nebo d) sp{ch{-li takový čin opětovně.“35 Smyslem je tedy chr{nit děti před sexu{lním jedn{ním, které je pops{no v prvním odstavci. Jedn{ se o sexu{lní služby, za které je jim nabídnuta úplata nebo výhoda. „Úplatou je majetkový prospěch zpravidla ve formě poskytnutí peněžní 34 35
KOMENTÁŘ 1762-1764. TRESTNÍ ZÁKONÍK 43.
22
č{stky.“36 Majetkový prospěch ovšem nemusí mít formu pouze peněžní, ale mohou to být i jiné věci. Např. d{rky ve formě šperků, oblečení, pro mladší děti hračky a někdy dokonce i sladkosti, jak je n{m zn{mo z odborných publikací, týkajících se dětské prostituce. Výhodou se rozumí nějaké zvýhodnění (např. při zn{mkov{ní ve škole). Jednou z okolností, kter{ n{s bude zajímat, a kter{ také podmiňuje vyšší trest je sp{ch{ní činu na dítěti mladším patn{cti let. Pachatel v tomto případě může být potrest{n odnětím svobody až na pět let. Koment{ř uv{dí, že se jedn{ o reakci na požadavek chr{nit více děti této nižší věkové kategorie. Z důvodu toho, že jsou st{le častějším objektem sexu{lních útoků, pro svou nezkušenost. Je to také reakce na r{mcové rozhodnutí Rady EU o boji proti sexu{lnímu zneužív{ní dětí a dětské pornografie (2004).37
Trestný čin, který se ještě týk{ dětské prostituce je trestný čin pohlavního zneužití podle § 187 patřící do Hlavy III. Trestné činy proti lidské důstojnosti v sexu{lní oblasti. Není sice přímo související s problematikou komerčního sexu{lního zneužív{ní, ale je možné, že osobní zkušenost s pohlavním zneužív{ním v dětství je jednou z příčin prostituce, jak již bylo řečeno v kapitole 1.5 Rizikové faktory. Stejně tak i zn{silnění může být příčinou, a trestný čin zn{silnění je uveden v § 185 trestního z{kona.
§ 187 Pohlavní zneužití: „(1) Kdo vykon{ soulož s dítětem mladším patn{cti let nebo kdo je jiným způsobem pohlavně zneužije, bude potrest{n odnětím svobody na jeden rok až osm let. (2) Odnětím svobody na dvě léta až deset let bude pachatel potrest{n, sp{ch{-li čin uvedený v odstavci 1 na dítěti mladším patn{cti let svěřeném jeho dozoru,
36 37
KOMENTÁŘ 1772. KOMENTÁŘ 1773.
23
zneužívaje jeho z{vislosti nebo svého postavení a z něho vyplývající důvěryhodnosti nebo vlivu.“38 Zde je zmíněno dítě mladší patn{cti let, které požív{ zvl{štní ochrany v těchto případech. Jak se lidově řík{, jsou tzv. pod z{konem. Jednou z přitěžujících okolností je, když je dítě na pachateli z{vislé. Ve většině odborných publikací se dozvíme, že v těchto případech to bývají rodiče, nebo vedoucí kroužků, t{borů, kteří využívají svého vlivu na děti. Koment{ř k tomuto paragrafu rozlišuje dva způsoby jeho sp{ch{ní, a to vykon{ní soulože a druhým způsobem je pohlavní zneužití provedené jiným způsobem (or{lní styk, ohmat{v{ní pohlavních org{nů i prsou).39 Dalšími přitěžujícími okolnostmi, které jsou uvedeny v odstavci 3 a 4 jsou, zda pachatel způsobí tímto trestným činem těžkou újmu na zdraví, nebo smrt. Trest odnětí svobody v tomto případě může být až na osmn{ct let.40 Nyní se ještě podív{me na trestný čin zn{silnění podle § 185. Charakterizov{n takto: „(1) Kdo jiného n{silím nebo pohrůžkou n{silí nebo pohrůžkou jiné těžké újmy donutí k pohlavnímu styku, nebo kdo k takovému činu zneužije jeho bezbrannosti, bude potrest{n odnětím svobody na šest měsíců až pět let. (2) Odnětím svobody na dvě léta až deset let bude pachatel potrest{n, sp{ch{-li čin uvedený v odstavci 1 a) souloží nebo jiným pohlavním stykem provedeným způsobem srovnatelným se souloží, b) na dítěti, nebo c) se zbraní.“ 41
38
TRESTNÍ ZÁKONÍK 40. KOMENTÁŘ 1675. 40 TRESTNÍ ZÁKONÍK 40. 41 TRESTNÍ ZÁKONÍK 40. 39
24
Opět přitěžujícími okolnostmi je sp{ch{ní takového činu na dětech mladších patn{cti let, nebo pokud je čin sp{ch{n ve výkonu vazby či trestu odnětí svobody, ochranného léčení atd. Samozřejmě i způsobí-li pachatel smrt nebo těžkou újmu na zdraví. V těchto případech je rovněž trestem odnětí svobody až na osmn{ct let.42 Předmětem útoku může být kdokoliv jak žena, tak i muž, dítě či dospělý. Pod pojmem pohlavní styk se rozumí jakékoli uk{jení pohlavního pudu na těle jiné osoby, kter{ může být opačného nebo stejného pohlaví. Pod tímto pojmem je schov{no mnoho možností uk{jení pohlavního pudu (může se jednat o zasouv{ní různých předmětů do genit{lií, osah{v{ní genit{lií i prsů atd.). 43 Nyní musím vysvětlit, co se skrýv{ pod pojmem pohrůžka n{silím, anebo pohrůžka jiné těžké ujmy. N{silí býv{ většinou fyzického charakteru, a jde o snahu zamezit odpor napadené osoby. Pohrůžkou se myslí hrozba n{silím, kter{ může být vykon{na hned či s kratším nebo delším odstupem času. Hrozba se nemusí týkat napadené osoby, ale příbuzného nebo jeho dětí, nebo i majetku. Tato hrozba musí obsahovat fyzické použití síly, jinak by se jednalo o pohrůžku jinou těžkou újmou. Ta může směřovat proti dobré pověsti osoby či rozvratu manželství. O zneužití bezbrannosti se jedn{ v případech, kdy pachatel využije toho, že oběť není schopna vyj{dřit svou vůli, vzhledem k pohlavnímu styku s pachatelem (např. alkoholové opojení, vliv drog nebo hluboký sp{nek).44
Prostituce ohrožující mravní vývoj dětí § 190 sice přímo nesouvisí s tématem dětské prostituce, ale ohrožuje mravní vývoj dětí, který může mít později vliv na to, jak děti vnímají prostituci. Může je vést k tomu, že to budou pokl{dat za něco zcela norm{lního.
42
TRESTNÍ ZÁKONÍK 40. KOMENTÁŘ 1651 44 KOMENTÁŘ 1652-1653 43
25
§ 190 Prostituce ohrožující mravní vývoj dětí: „(1) Kdo provozuje prostituci v blízkosti školy, školského nebo jiného obdobného zařízení nebo místa, které je vyhrazeno nebo určeno pro pobyt nebo n{vštěvu dětí, bude potrest{n odnětím svobody až na dvě léta. (2) Kdo organizuje, střeží nebo jiným způsobem zajišťuje provozov{ní prostituce v blízkosti školy, školského nebo jiného obdobného zařízení nebo místa, které je vyhrazeno nebo určeno pro pobyt nebo n{vštěvu dětí, bude potrest{n odnětím svobody až na tři léta, z{kazem činnosti nebo propadnutím věci nebo jiné majetkové hodnoty. (3) Odnětím svobody na šest měsíců až pět let nebo propadnutím majetku bude pachatel potrest{n, sp{ch{-li čin uvedený v odstavci 1 nebo 2 a) nejméně na dvou takových místech, nebo b) opětovně.“45 Podle koment{ře k trestnímu z{koníku m{ tento paragraf ochraňovat děti před projevy prostituce, v blízkosti míst, kde se děti zdržují (školy, hřiště atd.). Důvodem je ochrana jejich mravního vývoje. Prostituce jako takov{ dosud trestn{ není, pouze některé její doprovodné jevy. Pod pojmem škola se m{ na mysli mateřsk{ škola, z{kladní škola, střední škola, kter{ může mít podobu gymn{zia, střední odborné školy, či středního odborného učiliště. D{le pak konzervatoř, vyšší odborn{ škola, z{kladní uměleck{ škola atd. Školskými zařízeními se myslí zařízení, které poskytuje služby a vzděl{ní. Druhy školských zařízení: pro vzděl{v{ní pedagogických pracovníků, školsk{ výchovn{ a ubytovací zařízení, zařízení školního stravov{ní, školsk{ zařízení pro výkon ústavní výchovy nebo ochranné výchovy (diagnostický ústav, dětský domov, výchovné ústavy). Jiné obdobné zařízení jsou zařízení odborného poradenství pro péči o děti, výchovně rekreační t{bory, nízko-prahov{ zařízení pro děti a ml{dež apod. Pro potřebu 45
TRESTNÍ ZÍKONÍK 41.
26
tohoto paragrafu sem nespadají ta zařízení, které nenavštěvují děti jako např. zařízení pro další vzděl{v{ní pedagogických pracovníků. Dalším pojmem je místo, které je vyhrazeno pro pobyt nebo n{vštěvu dětí. Tento pojem obsahuje ostatní místa, kde se mohou pohybovat děti, a které nejsou obsaženy výše (dětsk{ hřiště, dětské koutky, dětské atrakce). 46 Jak jsme si mohli všimnout, na zač{tku paragrafu je pojem blízkost, který skrýv{ problém. Koment{ř se k tomu staví tak, že je nutné vzít v úvahu nejen samotný prostor, kde se děti zdržují, ale i okolí (ne jen školu, ale i její okolí, kde děti tr{ví čas o přest{vk{ch). Podmínku blízkosti splní i vzd{lenost od výše uvedených míst, pokud z nich bude možné prostituci pozorovat.47
Zajímavé ovšem je, že u tohoto trestného činu je sporné zda je dítě nebo mladistvý beztrestný podle § 203, pokud samo provozuje prostituci, protože tento paragraf je koncipov{n na ochranu dětí, které samy nevykon{vají prostituci, ale mohou ji pozorovat (tím může být ohrožen mravní vývoj dětí). Ještě k pojmu opětovně. Koment{ř uv{dí, že se jedn{ o opakov{ní trestného činu, kdy není potřeba, aby byl za takový trestný čin odsouzen. Existuje souběh s trestným činem kuplířství podle § 189.48
Dalšími trestnými činy, které se týkají této problematiky, tedy dětské pornografie, a jsou obsaženy v Hlavě III. Trestné činy proti lidské důstojnosti v sexu{lní oblasti. Jedn{ se o trestný čin šíření pornografie § 191, výroba a jiné nakl{d{ní s dětskou pornografií § 192, zneužití dítěte k výrobě pornografie § 193, které si vyložíme n{sledovně.
46
KOMENTÁŘ 1688-1689. KOMENTÁŘ 1690. 48 KOMENTÁŘ 1691-1692. 47
27
2.1.2
Trestné činy souvislosti s dětskou pornografií
Dětsk{ pornografie je velmi z{važný problém společnosti, proto se mu věnují mezin{rodní z{vazné dokumenty, které zavazují všechny st{ty k ochraně dětí. První uvedený paragraf se přímo netýk{ dětské pornografie, ale vystavov{ní dítěte působení pornografie.
Šíření pornografie § 191 první odstavec charakterizuje skutkovou podstatu takto: „Kdo vyrobí, doveze, vyveze, proveze, nabídne, činí veřejně přístupným, zprostředkuje, uvede do oběhu, prod{ nebo jinak jinému opatří fotografické, filmové, počítačové, elektronické nebo jiné pornografické dílo, v němž se projevuje n{silí či neúcta k člověku, nebo které popisuje, zobrazuje nebo jinak zn{zorňuje pohlavní styk se zvířetem, bude potrest{n odnětím svobody až na jeden rok, z{kazem činnosti nebo propadnutím věci nebo jiné majetkové hodnoty.“49 V dalších odstavcích se v z{vislosti na okolnostech trest odnětí svobody pohybuje od šesti měsíců do pěti let. Těmito okolnostmi jsou: kdo jakékoli pornografické dílo zpřístupní nějakým způsobem dítěti, d{le jestli je členem organizované skupiny, úmysl získat značný prospěch, je členem organizované skupiny, kter{ působí ve více st{tech.50
Tento z{kon m{ chr{nit jak dospělé tak i mladistvé před negativním působením pornografie. Dospělých se týk{ hlavně obtěžov{ní tvrdou pornografií a u mladistvých se jedn{ o ochranu mravního rozvoje a výchovy. Nyní se blížeji sezn{míme s pojmem pornografické dílo, jak na něj nahlíží koment{ř k trestnímu z{koníku. Charakterizuje jej jako dílo, které „zvl{ště intenzivním a vtíravým způsobem zasahuje a podněcuje sexu{lní pud, překračuje podle převl{dajících n{zorů společnosti uzn{vané hranice sexu{lní slušnosti, ur{ží
49 50
TRESTNÍ ZÁKONÍK 41. TRESTNÍ ZÁKONÍK 41
28
neakceptovatelným způsobem cit pro sexu{lní slušnost, vyvol{v{ pocit studu.“51 Z toho vyplív{, jakým způsobem se bude posuzovat nevhodn{ povaha pornografického díla. Půjde o posouzení celkového dojmu díla, jak působí na osoby s běžným cítěním. Musí se též posoudit i kontext, protože samotné zobrazení nahého lidského těla, nemusí nutně znamenat pornografii (reklama, vědecký spis atd.).52 Zde uvedu několik děl, které podle koment{ře k trestnímu z{koníku nemají pornografickou povahu. Mohou to být uměleck{ díla, předměty historicky cenné, film zaměřený na předch{zení nechtěnému těhotenství, předměty s vědeckou povahou atd. Problém, který se zde naskytuje, je že se mnohdy výrobci pornografických děl ohrazují tím, že se jedn{ a pouhé umělecké dílo.53 Důležité je tedy takové dílo posuzovat z celkového hlediska. Trestní z{koník uv{dí podoby pornografických děl: písemn{, filmov{ fotografickou, počítačovou, elektronickou a jinou. Co je možné představit si pod pojmem jinou? Může se jednat o nějaký plastický model, nebo sošku. Další dělení probíh{ podle obsahu díla a to zda je to pornografie tvrd{ (v níž se projevuje n{silí, neúcta k člověku nebo ukazuje styk se zvířetem), pornografie dětsk{ (zobrazuje dítě), pornografie prost{ (ostatní pornografick{ díla). S tím souvisí i trestnost šíření pornografie, pokud se jedn{ o tvrdou a dětskou pornografii, je trestn{ v každém ohledu. Bez ohledu na tom komu se dost{v{ do rukou. Šíření tzv. prosté pornografie není trestné, ale pokud by se dost{vala do rukou dětem (osoba mladší osmn{cti let), st{v{ se trestnou.54 Podle koment{ře existují tři okolnosti, za které je možné použít vyšší trestní sazbu. Jedn{ se zvl{ště přitěžující okolnosti, jako jsou: být členem v organizované skupině; sp{ch{ní činu prostřednictvím tisku, filmu, rozhlasu,
51
KOMENTÁŘ 1694. KOMENTÁŘ 1694 - 1695 53 Srov. Vaníčková, Dětská prostituce 27 54 KOMENTÁŘ 1694-1695 52
29
televize, veřejně přístupnou počítačovou sítí; třetí okolností je úmysl získat pro sebe nebo pro jiného značný prospěch. Poslední věcí, na kterou na kterou chci v souvislosti s tímto paragrafem pouk{zat je souběžnost s ostatními trestními činy. Může být souběžný s trestným činem ohrožov{ní výchovy dítěte § 201, zneužití dítěte k výrobě pornografie § 193, není vyloučeno ani neopr{vněné podnik{ní.55
N{sledující paragraf se věnuje přímo dětské pornografii. V předchozích letech se jednalo trestný čin ohrožov{ní mravnosti § 205, který v sobě zahrnoval trestnost zobrazení dítěte. Tento paragraf
byl jediný, který se dětské
pornografii věnoval. Dnešní trestní úprava reaguje na st{le se šířící fenomén dětské pornografie a také na nové dokumenty věnující se tomuto tématu.
Nový trestní z{koník tedy obsahuje § 192 Výroba a jiné nakl{d{ní s dětskou pornografií. V prvním a druhém odstavci je skutkov{ podstata charakterizovan{ takto: „(1) Kdo přechov{v{ fotografické, filmové, počítačové, elektronické nebo jiné pornografické dílo, které zobrazuje nebo jinak využív{ dítě, bude potrest{n odnětím svobody až na dva roky. (2) Kdo vyrobí, doveze, vyveze, proveze, nabídne, činí veřejně přístupným, zprostředkuje, uvede do oběhu, prod{ nebo jinak jinému opatří fotografické, filmové, počítačové, elektronické nebo jiné pornografické dílo, které zobrazuje nebo jinak využív{ dítě, anebo kdo kořistí z takového pornografického díla, bude potrest{n odnětím svobody na šest měsíců až tři léta, z{kazem činnosti nebo propadnutím věci nebo jiné majetkové hodnoty.“56 Dalšími přitěžujícími okolnostmi, které navýší trest až na osm let odnětí svobody samozřejmě spolu s propadnutím majetku, jsou obdobné jako u předchozího paragrafu. Jedn{ se o členství v organizované skupině, 55 56
KOMENTÁŘ 1701. TRESTNÍ ZÁKONÍK 41
30
i té, kter{ působí ve více st{tech. Znovu se zde objevuje úmysl získat prospěch, ale tentokr{te jde o prospěch dvojího r{zu značného a velkého rozsahu. Později si vysvětlíme jaký je mezi nimi rozdíl.57 Jak jsme si mohli všimnout tak sankce v § 192 jsou přísnější než v § 191 a to z důvodu, že jsou společensky škodlivější (než jiný druh pornografie) a to pr{vě proto, že jsou do ní zapojeny děti.
V tomto případě je trestné
i kořistění neboli získ{v{ní majetkového prospěchu z této činnosti (pronajím{ní prostor pro výrobu nebo to může být i prostor na internetových str{nk{ch).58 Koment{ř charakterizuje dětskou pornografii jako „pornografické dílo, které zobrazuje nebo jinak využív{ dítě“59. Mohou to být snímky dětí, které na nich ukazují obnažené pohlavní org{ny, za účelem sexu{lního uspokojení, o tom vypovíd{ i výše uvedený příběh v kapitole 1.2 o dětské pornografii. D{le to mohou být snímky dětí v poloh{ch skutečného či předstíraného sexu{lního styku nebo jinak dr{ždivé snímky. Podoby pornografického díla se nijak neliší od těch, co jsme si již uvedli v § 191. Mnoho mezin{rodních smluv i legislativa Evropské Unie Českou republiku zavazuje k tomu, aby postihovala výrobu, šíření a jiné nakl{d{ní s dětskou pornografií. Nejnovější dokumentem je Úmluva Rady Evropy z roku 2007 o ochraně dětí před sexu{lním vykořisťov{ním a zneužív{ní. N{sledují ještě další dokumenty, jako Opční protokol k Úmluvě OSN o pr{vech dítěte proti prodeji dětí, dětské prostituci a dětské pornografii (2000), Úmluva o kybernetické kriminalitě (2001). Pokud jedn{ o Evropskou unii musím zmínit r{mcové rozhodnutí Rady EU o boji proti sexu{lnímu zneužív{ní dětí a dětské pornografii. Postih, který je podle těchto dokumentů upraven i v našem trestním ř{dě se vztahuje i na osoby, které jsou konzumenty této pornografie. Trestné je ale pouze její přechov{v{ní, nikoli prohlížení. Podle
57
TRESTNÍ ZÁKONÍK 41 KOMENTÁŘ 1706. 59 KOMENTÁŘ 1703. 58
31
koment{ře přechov{v{ní znamen{, že pornografický materi{l m{ pachatel ve své moci (uloženou v emailové poště), ani ji nemusí mít přímo u sebe.60 Nyní uvedu rozdíl mezi značným a prospěchem velkého rozsahu. Značný prospěch „činí nejméně 500 000 Kč “61 a to podle § 138. Ve stejném paragrafu je definov{n prospěch velkého rozsahu a to jako 5 000 000 Kč. To patří mezi jednu z přitěžujících okolností, stejně tak i účastenství v organizované skupině, kter{ působí ve více st{tech.62
§ 193 Zneužití dítěte k výrobě pornografie. „(1) Kdo přiměje, zjedn{, najme, zl{k{, svede nebo zneužije dítě k výrobě pornografického
díla
nebo
kořistí
z
účasti
dítěte
na
takovém
pornografickém díle, bude potrest{n odnětím svobody na jeden rok až pět let.“63 Další odstavce hovoří opět o navýšení trestu odnětí svobody až na osm let na z{kladě přitěžujících okolností. Znovu se jedn{ a členství v organizované skupině i ve skupině, kter{ působí ve více st{tech, získ{ní značného prospěchu a prospěchu velkého rozsahu.64 Předmětem ochrany je v tomto případě dítě, a to proti zneužití k výrobě pornografie. Výroba takového díla může zahrnovat i množení fotografii nebo zpracov{ní již natočeného filmu, aniž by v tu chvíli došlo ke zneužití. Dítětem se zde znovu rozumí osoba mladší osmn{cti let podle § 126.65 Znovu se tu objevují pojmy, jako zjedn{, najme, svede, zl{k{, tyto pojmy jsme si již vysvětlili v § 189. Novým pojmem je zde zneužití dítěte, které je charakterizov{no takto: „Zneužít dítě může osoba, kter{ m{ vůči němu určit{ pr{va
60
KOMENTÁŘ 1704. TRESTNÍ ZÁKONÍK 29. 62 KOMENTÁŘ 1708. 63 TRESTNÍ ZÁKONÍK 41. 64 TRESTNÍ ZÁKONÍK 41 65 KOMENTÁŘ 1709 61
32
a/nebo povinnosti (rodič, jin{ osoba, kter{ je povinna o dítě pečovat nebo s o ně starat), nemusí jít o formalizovaný vztah.“66 Kořistěním, jak jsem již uvedla výše, je získ{v{ním majetkového prospěchu. V tomto případě se kořistění trochu liší než případě § 192 a to podle koment{ře k trestnímu z{koníku tak, že se jedn{ a prospěch z pornografického díla jako takového, kdežto u trestného činu zneužití dítěte k výrobě pornografie (§ 193) se kořistěním rozumí prospěch z účasti dítěte na výrobě takového díla. Pokud se jedn{ o podmínky ke zvýšení trestní sazby, jsou obdobné jako v předchozím případě. Pokud se jedn{ o vztah k dalším trestným činům, bude jednočinný souběh s § 192 vyloučen, pokud se bude jednat o kořistění, m{ totiž přednost § 193, který je přísnější. Souběžné trestné činy mohou být: trestný čin zn{silnění podle § 185, trestný čin sexu{lního n{tlaku § 186, trestný čin pohlavního zneužití podle § 187. Tento paragraf se jeví přísnějším než ty předchozí, neozn{mení a nepřekažení tohoto činu je trestné a to podle § 367 a § 368.67
2.1.3
Trestné činy v souvislosti s obchodem s dětmi
Tyto trestné činy patří do Hlavy II., kde se pojedn{v{ o trestných činech proti svobodě a pr{vům na ochranu osobnosti, soukromí a listovního tajemství. Obchodov{ní s dětmi se ovšem nemusí nutně týkat pouze KSZD, ale týk{ se např.
i
využív{ní
dětí
v ozbrojených
konfliktech,
čemuž
se
věnuje
i mezin{rodní dokument: Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte o zapojov{ní dětí do ozbrojených konfliktů.
66 67
KOMENTÁŘ 1710. KOMENTÁŘ 1712.
33
Obchodov{ní s dětmi je obsaženo v trestném činu obchodov{ní s lidmi podle § 168. Skutkov{ charakteristika tohoto činu je uvedena takto: „(1) Kdo přiměje, zjedn{, najme, zl{k{, svede, dopraví, ukryje, zadržuje nebo vyd{ dítě, aby ho bylo jiným užito a) k pohlavnímu styku nebo k jiným form{m sexu{lního zneužív{ní nebo obtěžov{ní anebo k výrobě pornografického díla, b) k odběru tk{ně, buňky nebo org{nu z jeho těla, c) k službě v ozbrojených sil{ch, d) k otroctví nebo nevolnictví, nebo e) k nuceným pracím nebo k jiným form{m vykořisťov{ní, anebo kdo kořistí z takového jedn{ní, bude potrest{n odnětím svobody na dvě léta až deset let.“68 Tento paragraf je velmi obs{hlý a druhý odstavec se od prvního liší jen v tom, že mluví o jiné osobě než je dítě, kterou pod nějakým n{tlakem (například použití n{silí, pohrůžek, dokonce i lest, tíseň, z{vislost), d{le pokračuje stejně, i trestní sazba odnětí svobody je stejn{ tzn. na dvě léta až deset let. N{sledující odstavec hovoří o navýšení trestu na pět až dvan{ct let a to za podmínek: členství v organizované skupině, nebezpečí že uvede jiného k těžké ujmě nebo smrti, úmysl získat značný prospěch, nebo úmysl použít jiného k prostituci. Čtvrtý odstavec uv{dí podmínky (způsobení těžké újmu na zdraví, úmysl získat prospěch velkého rozsahu, členství v organizované skupině působící ve více st{tech), které jsou potrest{ny odnětím svobody až na patn{ct let. V posledním odstavci je trest odnětí svobody deset až osmn{ct let pokud pachatel způsobí smrt činy, které jsou uvedené v odstavci 1 a 2.69 Objektem požívající ochranu z{kona je v tomto případě osobní svoboda (v nejširším slova smyslu) jak také napovíd{ Hlava II z{kona, ve které je ten to trestný čin obsažen.
68 69
TRESTNÍ ZÁKONÍK 35. TRESTNÍ ZÁKONÍK 35-36.
34
Koment{ř uv{dí, že tento § 168 m{ dvě skutkové podstaty. Za prvé se jedn{ o to, že předmětem ochrany je dítě. Za druhé je to dospěl{ osoba, kter{ se nerozhodla na z{kladě svodného rozhodnutí. To znamen{, že byla v situaci, kter{ to vylučuje (podoby n{tlaku, které jsou uvedeny v odstavci 2). Zde proberu účely, pro které pachatel použív{ dítě, a které se přímo vztahují k našemu tématu, jsou obsaženy v odstavci 1. a) „k pohlavnímu styku nebo k jiným form{m sexu{lního zneužív{ní nebo obtěžov{ní anebo k výrobě pornografického díla“70 koment{ř tyto skutečnosti charakterizuje takto: pohlavní styk je uk{jení sexu{lního pudu na těle jiné osoby (stejné či opačné pohlaví), sexu{lní zneužív{ní použív{ obdobné praktiky, jako při pohlavním zneužití, které si později vyložíme podle § 187. Výroba pornografického díla byla již charakterizov{na v kapitole 2.2 a pod sexu{lním obtěžov{ním se skrývají z{sahy do pohlavní sféry dotčené osoby, které jsou ale méně intenzivní než pohlavní styk. Způsoby obchodov{ní s dětmi podle § 168 jsou: přiměje, zjedn{, zl{k{, najme, svede, tyto způsoby jsme již popsala na zač{tku kapitoly 2.1. Další způsoby obchodov{ní s dětmi si vyložíme n{sledovně. Pod pojmem dopraví, se neskrýv{ nic jiného, než přemísťov{ní osoby na jiné místo, jak v České republice, tak i v cizině. Ukrytí je charakterizov{no jako umístění osoby na skryté místo, kde není dosažitelné pro své z{konné z{stupce. Zadržov{ní je omezov{ní svobody za účelem využív{ní jí pro účely v odstavci 1. písmeno a) až e). Vyd{ní znamen{ před{v{ní osoby do moci jiného, za účelem využití (příklad pas{ků prostitutek). Kořistění z obchodu s dětmi je též trestné. Důležité ovšem pro všechny je, že neozn{mení nebo nepřekažení tohoto činu je trestné.71
70 71
TRESTNÍ ZÁKONÍK 35. KOMENTÁŘ 1520 – 1521, 1525.
35
Nesmím zde samozřejmě opominout některé důležité dokumenty mezin{rodního významu, které se vztahují k obchodu s lidmi a hlavně dětmi. Mezi ně patří Protokol OSN o prevenci, potír{ní a trest{ní obchodu s lidmi, zvl{ště se ženami a dětmi, který doplňuje Úmluva OSN proti mezin{rodnímu organizovanému zločinu, r{mcové rozhodnutí Rady EU o potír{ní obchodov{ní s lidmi, samozřejmě sem patří i Úmluva o pr{vech dítěte a také Listina z{kladních pr{v a svobod.
Nakonec je důležité, uvědomit si, že pokud se dítě dopustí toho, že vezme nebo dokonce ž{d{ úplatu za nějaké sexu{lní služby, nebo jinou výhodu, není trestně odpovědné podle § 203. To je jedna ze z{sad pr{ce s oběťmi sexu{lních trestných činů, tzn. nekriminalizovat oběť. To je také uvedeno v trestním z{koníku.
§ 203 Beztrestnost dítěte. „Dítě, které ž{d{ nebo přijme za pohlavní styk s ním, své pohlavní sebeuk{jení, obnažov{ní nebo jiné srovnatelné chov{ní úplatu nebo jinou výhodu či prospěch, není pro takový čin trestné, a to ani podle ustanovení o n{vodci nebo pomocníkovi.“72 Koment{ř se k tomuto paragrafu vyjadřuje v tom smyslu, že není možné činit dítě trestně odpovědné z trestných činů, které vnikly na jejich ochranu. Ovšem, ale to nebr{ní postihu jiné osoby, kter{ např. podle § 202 sv{dí dítě k takovému činu, či přijme úplatu nebo prospěch, určený pro dítě. Tato osoba bude potrest{na za účastenství, podle § 24 trestního z{kona.73
O pr{vní úpravě hovoří z{věrečný dokument z Třetího světového kongresu proti pohlavnímu vykořisťov{ní dětí a dospívajících v Rio de Janeiru. Mluví se tam o tom, že dítě-oběť není trestné nebo trestané za své činy, které souvisejí 72 73
TRESTNÍ ZÁKONÍK 43. KOMENTÁŘ 1775.
36
s jeho využív{ním. Měly by mít status poškozeného, a také podle toho by se s nimi mělo jednat. Toto je vlastně obsaženo v předchozím paragrafu. Také by podle tohoto dokumentu měla policie a další profese, jako je zdravotnictví, soci{lní
pracovníci
nebo
zaměstnanci
v trestním
řízení,
podstoupit
specializované školení. Nad{le i bojovat proti korupci v oblasti pr{va a soudnictví i další org{ny, kterým jsou děti svěřeny do péče. Korupci vidí jako hlavní přek{žku pro prosazov{ní pr{va a ochrany dětí. Chtějí zavést a prov{dět mechanismy
pro
řešení
sexu{lních
deliktů
a
prevence
recidivy,
jak
na mezin{rodní a n{rodní, tak i na region{lní úrovni. Zavést lepší rehabilitační služby pro znovu začlenění odsouzených pachatelů.74
Nyní je důležité, abychom se blíže podívali na jiné z{kony, které ještě souvisí s problematikou KSZD. Jde o Soci{lně pr{vní ochranu dětí a ochranu svědka.
2.2
Soci{lně-pr{vní ochrana dětí
Tomuto tématu se věnuje stejnojmenný z{kon č. 359/1999 Sb. O soci{lně-pr{vní ochraně dětí. Tento pojem je charakterizov{n v § 1 takto: „(1) Soci{lněpr{vní ochranou dětí se rozumí zejména a)
ochrana
pr{va
dítěte
na
příznivý
vývoj
a
ř{dnou
výchovu,
b) ochrana opr{vněných z{jmů dítěte, včetně ochrany jeho jmění, c)
působení
směřující
k
obnovení
narušených
funkcí
rodiny.
(2) Nedotčeny zůst{vají zvl{štní pr{vní předpisy, které upravují též ochranu pr{v a opr{vněných z{jmů dítěte.“ 75
74
75
Www.ecpat.net [online]. 2008 [cit. 2010-08-24]. Dritter Weltkongress gegen sexuelle Ausbeutung von Kindern und Jugendlichen. Dostupné z WWW: . Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: .
37
Jak je již z citace patrné tento z{kon m{ chr{nit pr{va dětí na příznivý vývoj a ř{dnou výchovu. A pr{vě ty to pr{va jsou poškozov{na fenoménem KSZD. Další paragraf se věnuje definici dítěte, což je v tomto případě nezletil{ osoba. Ve druhém odstavci § 2 se hovoří o tom, komu je poskytov{na tato soci{lněpr{vní ochrana. Jedn{ se o děti, které mají na území České republiky trvalý pobyt, nebo mají povolen trvalý pobyt, jsou hl{šeny k pobytu na území ČR nejméně podobu devades{ti dnů, d{le podají n{vrh na zah{jení řízení o udělení azylu atd. Ve 3. odstavci hovoří o poskytnutí takové to ochrany i dítěti, které nesplňuje podmínky uvedené výše.76
Z{kladní z{sadou soci{lně-pr{vní ochrany dětí je v první řadě chr{nit z{jem a blaho dítěte. Jedn{ se o princip, který je rozhodující při činnosti všech org{nů, které se zabývají ochranou dětí.77 Z{jem nebo blaho dítěte jsou tedy výš, než z{jmy ostatních osob, rodičů, či st{tu.
Okruh dětí, kterých se týk{ tato ochrana, je obsažena v § 6. Jsou to děti, jimž zemřeli
rodiče,
rodiče
neplní
povinnosti
vych{zející
z rodičovské
zodpovědnosti, nebo pokud byly svěřeny do péče jiné osoby, kter{ neplní povinnosti vych{zející ze svěření dítěte do její výchovy. D{le se to týk{ dětí, které vedou zah{lčivý nebo nemravný život (zanedb{vají školní doch{zku, nepracují, živí se prostitucí, požívají alkohol nebo n{vykové l{tky). D{le děti, které utíkají od rodičů, nebo osob, které jsou odpovědné za jejich výchovu. Pro n{s je důležité, že se to týk{ i dětí, na kterých byl sp{ch{n trestný čin ohrožující život, jejich lidskou důstojnost, mravní vývoj. Takže se to týk{ dětí,
Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: . 77 ŠPECIÁNOVÁ, Š{rka. Ochrana týraného a zneužívaného dítěte. Praha: Linde, 2003. 156 s. ISBN 80-86131-44-0. 76
38
na kterých byly sp{ch{ny trestné činy uvedené v kapitole trestně pr{vní úprava v ČR.78
Podle § 7 tohoto z{kona je každý opr{vněn upozornit rodiče na z{vadné chov{ní jejich dětí, i upozornit org{n soci{lně-pr{vní ochrany dětí na porušení pr{v vyplívající z rodičovské zodpovědnosti nebo na skutečnosti uvedené výše, „tím není dotčena povinnost vyplývající ze zvl{štního pr{vního předpisu“.79 Tímto předpisem může být například trestní z{koník § 368 neozn{mení trestného činu. Jak jsem již uvedla výše, trestné je podle tohoto z{koníku neozn{mení trestného činu zneužití dítěte k výrobě pornografie, nebo také trestný čin obchodov{ní s lidmi. K § 7 se pojí ještě § 57, kde jsou zaměstnanci org{nů soci{lně-pr{vní ochrany, obce s rozšířenou působností a zaměstnanci a zařízení soci{lně-pr{vní ochrany povinni zachov{vat mlčenlivost nejen o skutečnostech se kterými se sezn{mili při výkonu soci{lně-pr{vní ochrany, tak o osob{ch, které upozornili na skutečnosti, jenž je možno ch{pat jako negativní jedn{ní vůči dětem. Tento z{kon ještě stanový § 10 odstavci 4., že existují zařízení, kter{ mají povinnost ozn{mit děti, u kterých je možné, že doch{zí ke skutečnostem uvedených v § 6 v prvním odstavci. Těmi zařízeními jsou st{tní org{ny, školy a školsk{ zařízení, zdravotnick{ zařízení, atd. Oznamují to obecnímu úřadu obce s rozšířenou působností a to bez zbytečného odkladu.80 N{s bude nad{le zajímat pr{vo dítěte pož{dat o pomoc podle § 8 tohoto z{kona. „(1) Dítě m{ pr{vo pož{dat org{ny soci{lně-pr{vní ochrany a zařízení soci{lně-pr{vní ochrany, st{tní org{ny, kterým podle zvl{štních pr{vních předpisů 7) přísluší též ochrana pr{v a opr{vněných z{jmů dítěte, pověřené osoby, školy, školsk{ 78 79
80
Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: .
Zákony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Zákon o sociálně-právní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: . Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: .
39
zařízení a zdravotnick{ zařízení o pomoc při ochraně svého života a dalších svých pr{v; tyto org{ny, pr{vnické a fyzické osoby a pověřené osoby jsou povinny poskytnout dítěti odpovídající pomoc. Dítě m{ pr{vo pož{dat o pomoc i bez vědomí rodičů nebo jiných osob odpovědných za výchovu dítěte.“81 Důležité je pr{vo na ochranu a to bez vědomi rodičů, nebo jiných osob odpovědných za výchovu, zvl{ště v případech, kdy doch{zí ke zneužív{ní dětí i ke komerčnímu sexu{lnímu zneužív{ni. V § 16 se hovoří povinnosti obecního úřadu obce s rozšířenou působností podat neprodleně n{vrh k předběžnému opatření, pokud se dítě ocitne bez péče nebo je-li jeho život či příznivý vývoj v{žně ohrožen nebo narušen. Poslední paragraf, který n{s bude ještě zajímat, se týk{ zvl{štních případů, kdy je poskytov{na soci{lně-pr{vní ochrana (§ 37). Obecní úřad m{ povinnost učinit opatření k ochraně zdraví a života, také zajistit z{kladní potřeby, také zdravotní péči a to dětem, které nemají na území ČR povolen trvalý pobyt nebo dlouhodobý pobyt, nebo nejsou opr{vněny trvale pobývat na území ČR. Obecní úřad s rozšířenou působností m{ povinnost učinit další nezbytn{ opatření směřující k ochraně dítěte, hned jak mu ozn{mí obecní úřad opatření, které provedl a které jsou uvedeny v prvním odstavci. Těmi nezbytnými opatřeními jsou: „a) pod{ní n{vrhu na nařízení předběžného opatření, b) pod{ní n{vrhu na ustanovení poručníka nebo opatrovníka dítěte, c) pod{ní n{vrhu na ústavní výchovu dítěte, d) zprostředkov{ní umístění dítěte v azylovém zařízení“.82 D{le jsou v tomto z{koně uvedeny zařízení pro soci{lně-pr{vní ochranu, pr{va a povinnosti při poskytov{ní soci{lně-pr{vní ochraně dětí, činnosti těchto
81
82
Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: . Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: .
40
org{nů při svěření dítěte do výchovy jiných osob než rodičů, zprostředkov{ní osvojení a pěstounské péče, popisuje ústavní a ochranou výchovu atd. 83
2.3
Ochrana svědka
Nad{le se budu věnovat z{konu 137/2001Sb. O zvl{štní ochraně svědka a dalších osob v souvislosti s trestním řízením a o změně z{kona č. 99/1963 Sb., občanský soudní ř{d ve znění pozdějších předpisů. Tento z{kon poskytuje zvl{štní ochranu a pomoc svědků, i dalším osob{m, kterým v souvislosti s trestním řízením hrozí nějak{ (ujma na zdraví nebo jiné v{žné nebezpečí). Z{kon charakterizuje ohroženou osobu (§ 2), jako osobu, kter{ podala nebo m{ podat vysvětlení, svědeckou výpověď nebo m{ vypovídat jako obviněný, či jinak napom{hala nebo m{ napomoci k dosažení účelu trestního řízení. Nad{le se může jednat o znalce, tlumočníka, obh{jce (který zastupuje obviněného, který vypovídal nebo m{ vypovídat, aby pomohl k dosažení účelu trestního řízení). Nebo se může jednat o osobu blízkou, jak znalců a tlumočníků, tak i osob, které pod{vají svědeckou výpověď.84 Zvl{štní ochranou a pomocí se podle tohoto z{kona rozumí opatření, jako je osobní ochrana, přestěhov{ní chr{něné osoby, včetně příslušníků její dom{cnosti, pomoc se soci{lním začleněním v novém prostředí, zastír{ní skutečné totožnosti. Tuto ochranu poskytuje policie ČR a vězeňsk{ služba (§ 3). Pokud se jedn{ a osoby nezletilé, souhlas k zvl{štní ochraně d{v{ z{konný z{stupce. M{-li být tato osoba podle z{kona vyrozuměna, opět se vyrozumí
Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: . 84 Trestní-řízeni com. [online]. 2001 [cit. 2010-07-23]. Z{kon o zvl{štní ochraně svědka. Dostupné z WWW: . 83
41
z{konný z{stupce. Pokud by ale mohlo doch{zet ke střetu z{jmů mezi ohroženou, chr{něnou osobou (nezletil{ osoba) a z{konným z{stupcem souhlas se pak vyž{d{ od zvl{štního z{stupce nebo opatrovníka. Než bude takovýto souhlas vyd{n, je možné vykonat pouze osobní ochranu. D{le tento z{kon obsahuje opr{vnění a povinnosti policie a vězeňské služby (např. opr{vnění zpracov{vat
osobní
údaje,
opr{vnění
prověřov{ní
chr{něné
osoby,
charakterizuje zabezpečovací techniku, mezin{rodní spolupr{ci).85
N{sledně se budu věnovat lidsko-pr{vním dokumentům, ale nejprve se musím zmínit o pr{vech dětí. Z{kladním dokumentem, který se věnuje pr{vům dětí, je Úmluva o pr{vech dítěte. Jsou zde uvedena z{kladní pr{va, které dítě m{: Pr{vo na přežití (naplnění z{kladních životních potřeb). Pr{vo na rozvoj (k tomu aby se dítě mohlo vyvíjet, potřebuje i pr{vo na vzděl{ní, na svobodu myšlení, n{boženského vyzn{ní i emočně kladné prostředí). Toto pr{vo může být poškozov{no pr{vě KSZD, kdy dítě zanedb{v{ školní doch{zku, nebo nem{ vhodné prostředí pro vývoj. Pr{vo dítěte na ochranu (toto pr{vo slouží k ochraně dětí před všemi formami špatného zach{zení včetně KSZD). Pr{vo na spolu určov{ní (toto pr{vo se nejvíce využív{ při jedn{ní o věcech, které se dítěte týkají, musí být ale br{n ohled na jeho vyspělost. Např. soudní jedn{ní ve věcech rozvodu rodičů.86
85
Trestní-řízeni com. [online]. 2001 [cit. 2010-07-23]. Z{kon o zvl{štní ochraně svědka. Dostupné z WWW: . 86 MILFAIT 159 - 160
42
3 Lidsko-pr{vní dokumenty Cel{ problematika komerčního sexu{lního zneužív{ní souvisí s lidsko-pr{vními dokumenty jako je Listina z{kladních pr{v a svobod, kter{ je souč{stí ústavního poř{dku České republiky, pak mezin{rodními dokumenty, které zavazují Českou republiku k dodržov{ní lidských pr{v, a které se odr{ží i v naší pr{vní úpravě. Mezi nejdůležitější patří, jak již bylo uvedeno výše, Úmluva o pr{vech dítěte a Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie (2000). Dalšími jsou Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před sexu{lním vykořisťov{ním a sexu{lním zneužív{ní (2007), Konvence Rady Evropy o opatřeních proti obchodov{ní s lidmi (2005), r{mcové rozhodnutí Rady EU o boji proti sexu{lnímu zneužív{ní dětí a dětské pornografii a další. N{sledně se budu podrobněji zabývat Úmluvou o pr{vech dítěte.
3.1
Listina z{kladních pr{v a svobod
Tato listina je postavena na úroveň ústavních z{konů. Z{kladními pr{vy např. jsou: „pr{vo na život, nedotknutelnost osoby, pr{vo nebýt podroben mučení ani krutému, nelidskému nebo ponižujícímu zach{zení nebo trestu, pr{vo nebýt podroben nuceným pracím nebo služb{m, pr{vo na zachov{ní lidské důstojnosti, osobní cti, dobré pověsti a pr{vo na ochranu jména.“87 Tato pr{va jsou zakotvena v dalších pr{vních předpisech. Jako např. pr{vo na lidskou důstojnost je obsaženo v Hlavě III trestního z{koníku trestné činy proti lidské důstojnosti v sexu{lní oblasti, které jsou uvedeny v kapitole 2.1 trestně pr{vní úprava. Dalším příkladem může být pr{vo na ochranu jména. Toto pr{vo je např. uvedeno v z{koně č. 137/2001 Sb. ozvl{štní ochraně svědka a dalších osob v souvislosti s trestním řízením, kdy je v § 3, v prvním odstavci, v písmenu c) uvedeno, že zvl{štní ochrana obsahuje 87
ŠPECIÁNOVÁ 28.
43
zastír{ní skutečné totožnosti chr{něné osoby. D{le listina z{kladních pr{v a svobod obsahuje pr{vo na ochranu před neopr{vněným shromažďov{ním, zveřejňov{ním nebo jiným zneužív{ním údajů o své osobě. Tuto ochranu obsahuje z{kon č. 359/1999 o soci{lně-pr{vní ochrany dětí. V § 55 se hovoří o tom, že spisovou dokumentaci lze využít pouze v z{jmu dítěte při zajištění soci{lně-pr{vní ochrany.
3.2
Úmluva o pr{vech dítěte
Tato komplexní úprava pr{v dětí je jeden z významných dokumentů týkajících se problematiky KSZD. Česk{ republika ji ratifikovala v lednu roku 1991. Doposud ji nepřijala pouze dva st{ty a to USA a Som{lsko.88 Hned v prvním čl{nku této úmluvy je charakterizov{no dítě, jak jsme již uvedli několikr{t výše. Čl. 2. zavazuje smluvní st{ty k zabezpečení pr{v dětí bez jakékoli diskriminace (bez ohledu na rasu, barvu pleti, pohlaví, n{boženské smýšlení, původ, majetku atd.). Čl. 3. hovoří o pojmu z{jem a blaho dítěte. Z{jem dítěte je přední při jakýchkoli činnostech týkajících se dětí, uskutečňovaných různými zařízeními soci{lní péče. Tímto čl{nkem je st{tům uložena povinnost zajistit dítěti takovou ochranu a péči, nezbytnou pro jeho blaho. Nesmějí být ale opomenut{ pr{va a povinnosti rodičů, z{konných z{stupců nebo jiných jednotlivců pr{vně
88
Mvcr.cz [online]. 2008 [cit. 2010-07-24]. Komerční sexu{lní zneužív{nídokumenty. Dostupné z WWW:.
44
odpovědných. V naší pr{vní úpravě je tento čl{nek obsažen v z{koně č. 359/1999 Sb. o soci{lně-pr{vní ochraně dětí a to v § 5. 89 D{le n{s budou zajímat čl{nky, které se přímo vztahují k fenoménu KSZD a jsou to: čl. 19, 32, 33, 34, 39 a nejen ty. Čl. 19 hovoří o tom, že smluvní st{ty mají povinnost učinit všechna potřebn{ opatření (z{konod{rn{, spr{vní, výchovn{) k ochraně dětí před „jakýmkoli tělesným či duševním n{silím, ur{žením nebo zneužív{ním, včetně sexu{lního zneužív{ní, zanedb{v{ním nebo nedbalým zach{zením, trýzněním nebo vykořisťov{ním během doby, kdy jsou v péči jednoho nebo obou rodičů, z{konných z{stupců nebo jakýchkoli jiných osob starajících se o dítě.“90 K tomuto mají napomoci soci{lní programy a preventivní opatření. U n{s se problematice KSZD věnují tyto organice: projekt Šance, Magdala, kter{ je souč{stí charity ČR, La Strada a na německo-českém pohraničí i organizace Karo. Čl. 32 je opatření před vykořisťov{ním dítěte v jakékoli pr{ci, kter{ pro něj může být nebezpečn{, br{nit jeho vzděl{ní, nebo kter{ by poškozovala zdraví, nebo škodila jeho tělesnému, duševnímu duchovnímu mravnímu nebo soci{lnímu rozvoji. Toto pr{vo spad{ spíše do ochrany dětí před tělesným týr{ním a zanedb{v{ním. Pod jakoukoli prací si můžeme představit i prostituci, kter{ splňuje podmínky poškozov{ní jak zdraví, tak i mravní a soci{lní rozvoj dítěte.91
89
Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: .
90
Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . 91 Srov. Vaníčkov{, Dětské prostituce 93
45
Hned n{sledující čl{nek mluví o ochraně před využív{ním narkotických a psychotropních l{tek dětmi, zabr{nění využív{ní dětí k jejich výrobě a obchodov{ní s těmito l{tkami.92 Tento úsek sice přímo nesouvisí s KSZD, ale mnohdy se tyto l{tky používají, k tomu aby děti byly povolné provozovat prostituci, nebo pornografii. Odborníci k tomu uv{dějí toto: „užív{ní drog navozuje či odstraňuje z{brany a přek{žky prostituce, zejména užív{ní amfetaminů se uv{dí jako prostředek, pom{hající překlenout řadu hodin věnovaných komerčnímu sexu.“93 Díky tomu jsou na svém kuplíři z{vislé a vrací s k němu pro svou d{vku. Dalším významným čl{nkem je čl. 34. zavazuje smluvní st{ty k ochraně dětí před všemi formami sexu{lního vykořisťov{ní a sexu{lního zneužív{ní, a to vnitrost{tními a mezin{rodními opatřeními. Zabr{nit se podle tohoto čl{nku m{: „a) sv{dění nebo donucov{ní dětí k jakékoli nez{konné sexu{lní činnosti; b)
využív{ní dětí k prostituci nebo k jiným nez{konným sexu{lním praktik{m za účelem finančního obohacov{ní;
c)
využív{ní
dětí
v
pornografii
a
při
výrobě
pornografických
materi{lů
za účelem finančního obohacov{ní.“94 Zde jsou dvě formy komerčního sexu{lního zneužív{ní, prostituci a pornografii. N{sleduje čl{nek, který obsahuje ochranu před třetí formou, kterou je obchod s dětmi. Čl. 35 jedn{ se přijmutí všech nezbytných opatření k zabr{nění únosů dětí, obchodov{ni s nimi za jakýmkoli účelem, v jakékoli podobě. Tento z{vazek je obsažen v trestním pr{vu a to jak bylo uvedeno výše v Hlavě II trestné činy
92
Mvcr.cz [online]. 2008 [cit. 2010-07-24]. Komerční sexu{lní zneužív{nídokumenty. Dostupné z WWW:. 93 VANÍČKOVÁ, Eva. Dětsk{ prostituce 48. 94 Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: .
46
proti svobodě a pr{vům na ochranu osobnosti, soukromí a listovního tajemství. Přímo se jedn{ o § 168 Obchodov{ní s lidmi. Další paragraf chr{ní dítě před ostatními formami vykořisťov{ní, které škodí blahu dítěte.95 Zajímavý je také Čl. 37, který chr{ní děti před mučením a dalším jiným nelidským, krutým, ponižujícím zach{zení nebo trest{ním. Smluvní st{ty mají zabezpečit, aby osob{m, které sp{chají trestný čin před osmn{ctým rokem svého života, nebyl ukl{d{n trest smrti, trest odnětí svobody na doživotí bez možnosti propuštění na svobodu. Toto zbavení svobody by mělo být jen na nejkratší možnou dobu. S každým dítětem, které bylo zbaveno svobody, by mělo být zach{zeno s úctou k jeho lidské důstojnosti a s ohledem na jeho potřeby v daném věku. M{ pr{vo udržovat písemný kontakt a přímý styk se svou rodinou. Tomuto tématu se v našem pr{vu věnuje z{kon č. 218/2003 Sb., o odpovědnosti ml{deže za protipr{vní činy a o soudnictví ve věcech ml{deže a o změně některých z{konů (z{kon o soudnictví ve věcech ml{deže), ve znění pozdějších předpisů.96 Čl{nek, který n{s ještě zajím{ je Čl. 39. Týk{ se opatření k podpoře tělesného i duševního zotavení a soci{lní reintegrace dětí, kter{ se stala obětí výše uvedených činů (zanedb{v{ní, zneužív{ní, mučení, jiné nelidské formy zach{zení, trest{ní nebo ozbrojeného konfliktu). Jedn{ se napravení škody, které byly na dítěti sp{ch{ny. Vzhledem k tomu, že Česk{ republika tuto úmluvu ratifikovala, musí splňovat z{vazky, které jí vyplívají z této úmluvy. Ty by měli být obsaženy v trestním pr{vu a nejen v něm. 97
Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . 96 Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . 97 Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . 95
47
K Úmluvě o pr{vech dítěte byl v roce 2000 přid{n Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte o zapojov{ní dětí do ozbrojených konfliktů a Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie, který n{s bude n{sledovně zajímat.
3.3
Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie
Hned na zač{tku tohoto protokolu je uvedeno, že smluvní st{ty mají mít na zřeteli prov{dění zejména ustanovení Úmluvy o pr{vech dítěte čl{nků 1, 11, 21, 32, 33, 34, 35, a 36. D{le, že by bylo vhodné rozšířit opatření k zajištění ochrany před prodejem dětí, dětskou prostitucí a dětskou pornografií. Tento protokol vznikl, protože smluvní st{ty se cítí znepokojeni rostoucím mezin{rodním obchodov{ním s dětmi, jak za účelem dětské prostituce tak i dětské pornografie, nebo prodeje dětí, také je znepokojuje sexu{lní turistika, vůči níž jsou děti obzvl{ště bezbranné (podporuje prodej dětí, dětskou prostituci, dětskou pornografii). Znepokojující je i dostupnost dětské pornografie na internetu. Jsou přesvědčeny, že k odstranění takovýchto problémů je potřeba řešit faktory, které k tomu přispívají (chudoba, nefunkční rodiny, nedostatečné vzděl{ní atd.) jak jsme již uvedli výše v kapitole Rizikové faktory. 98 Čl{nek 1 „St{ty, smluvní strany, zak{ží prodej dětí, dětskou prostituci a dětskou pornografii podle ustanovení tohoto Protokolu.“99 V tomto čl{nku se mluví přímo o z{kazu, který je nutný zakomponovat do našeho pr{va.
98
99
Mvcr.cz [online]. 2000 [cit. 2010-07-24]. Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie. Dostupné z WWW: . Mvcr.cz [online]. 2000 [cit. 2010-07-24]. Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie. Dostupné z WWW: .
48
V čl. 2 je definov{no pro účely tohoto protokolu, co se rozumí pod pojmem prodej dětí: jedn{ se o úkon či transakci, při kterém jednotlivec/skupina d{t dítě někomu jinému za úplatu či jinou protihodnotu. Prostituce dětí je charakterizov{na jako využití dítěte k sexu{lním aktivit{m za úplatu či jinou protihodnotou. A konečně dětskou pornografií se rozumí jakékoli zobrazení dítěte libovolnými prostředky při skutečných nebo předstíraných sexu{lních aktivit{ch nebo zobrazení pohlavních org{nů k prvotně sexu{lním účelům.100 Čl{nek 3 požaduje, aby smluvní st{ty zajistily, že v jejich trestním pr{vu budou postihov{ny n{sledující činy a to bez ohledu jestli jsou sp{ch{ny vnitrost{tně či mezin{rodně, nebo jednotlivcem či skupinou. Jedn{ se o „Nabízení, před{v{ní či přijím{ní dítěte jakýmikoli prostředky za účelem: a) sexu{lního vykořisťov{ní dítěte; b) přenosu org{nů dítěte za účelem zisku; c) zapojení dítěte do nucené pr{ce; Získ{v{ní souhlasu k adopci dítěte zprostředkovatelem za použití nepřípustných prostředků v rozporu s platnými mezin{rodněpr{vními dokumenty o adopci; Nabízení, získ{v{ní, zprostředkov{v{ní či poskytov{ní dítěte k dětské prostituci, podle čl{nku 2; Výroba, distribuce, šíření, dovoz, vývoz, nabízení, prodej či držení dětské pornografie podle čl{nku 2 k výše uvedeným účelům.“101 Tyto aktivity jsou uvedeny v trestním z{koníku, jak je již uvedeno v kapitole trestně pr{vní úprava v ČR. Pokud se jedn{ o problém přenosu org{nů dítěte za účelem zisku, jde o § 164 Neopr{vněné odebr{ní tk{ní a org{nů trestního z{koníku. O adopci hovoří
Mvcr.cz [online]. 2000 [cit. 2010-07-24]. Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie. Dostupné z WWW: . 101Mvcr.cz [online]. 2000 [cit. 2010-07-24]. Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie. Dostupné z WWW: . 100
49
§ 169 Svěření dítěte do moci jiného. Adopci se také věnuje i z{kon o soci{lně pr{vní ochraně dětí. D{le se v protokolu mluví o tom, že každý smluvní st{t m{ přijmout opatření, aby uplatnil svou jurisdikci ve výše uvedených případech, a je to nad{le podrobně popisov{no. Česk{ republika dosud tento protokol neratifikovala.
3.4
Nejnovější mezin{rodní dokumenty
Nejnovější dokumenty na úrovni rady Evropy jsou tyto: Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před sexu{lním vykořisťov{ním a sexu{lním zneužív{ní (2007). Protokol o prevenci, potlačov{ní a trest{ní obchodov{ní s lidmi, zejména se ženami a dětmi, doplňující Konvenci Spojených n{rodů proti mezin{rodnímu organizovanému zločinu (Palermo 2000). A v neposlední řadě také Úmluva Rady Evropy ke kybernetickému zločinu (2001). Nyní se jim budu podrobněji věnovat.
Protokol o prevenci, potlačov{ní a trest{ní obchodov{ní s lidmi, zejména se ženami a dětmi, doplňující Konvenci Spojených n{rodů proti mezin{rodnímu organizovanému zločinu. Tento protokol, jak je již z n{zvu patrné doplňuje Konvenci Spojených n{rodů proti mezin{rodnímu organizovanému zločinu, a měl by být vykl{d{n spolu s touto konvencí.102 Druhý čl{nek definuje účel tohoto protokolu, jímž je prevence a boj proti obchodov{ní s lidmi a zvl{ště se ženami a dětmi, také ochrana a pomoc obětem
102
Mvcr.cz [online]. 2001 [cit. 2010-08-17]. Konvence OSN. Dostupné z WWW: .
50
takového jedn{ní. Aby se dos{hlo těchto cílů, musí se zah{jit spolupr{ce mezi členskými st{ty. Teď vymezím pojmy, které jsou důležité pro účely tohoto protokolu. Pod pojmem obchodov{ní s lidmi se podle třetího čl{nku rozumí „najím{ní, doprava, transfery, ukrýv{ní nebo přijím{ní osob pod hrozbou nebo za použití síly nebo jiných forem n{tlaku, únosem, lstí, podvodem, zneužitím pravomoci nebo situace bezbrannosti nebo za použití poskytnutí nebo získ{ní peněz nebo prospěchu k získ{ní souhlasu pro ovl{d{ní osoby jinou osobou, za účelem vykořisťov{ní. Vykořisťov{ní zahrnuje minim{lně vykořisťov{ní prostitucí jiných nebo jinými formami sexu{lního vykořisťov{ní, nucenou prací nebo službami, otroctvím nebo praktikami podobnými otroctví, nevolnictví nebo odstraňov{ní org{nů“103 Důležité je, že pokud někdo najme, dopraví, ukryje nebo přijme dítě pro účely vykořisťov{ní, bude to považov{no za obchodov{ní s lidmi. Dítětem se zde opět rozumí osoba mladší osmn{cti let. Čl{nek pět zavazuje smluvní st{ty k tomu, aby přijaly legislativní opatření, k zavedení trestních činů týkajících se tohoto problému, a to trestnost, jak pokusu, tak i účastenství a organizov{ní nebo řízení jiných osob. Toto je obsaženo i v našem trestním z{koníku v § 168, obchodov{ní s lidmi, který je podrobněji pops{n výše. Protokol d{le obsahuje ochranu obětí obchodov{ní s lidmi, jedn{ se především o ochranu identity a soukromí. Obětem by také mělo být zajištěno informov{ní o příslušných administrativních nebo soudních postupech, pomoc při prezentov{ních jejich n{zorů při trestním řízení a to tak, aby nebyla ovlivněna pr{va na obranu pachatelů. Nad{le m{ každý členský st{t přijmout opatření k poskytov{ní psychického, psychologického a soci{lního zotavení oběti a to
103
Mvcr.cz [online]. 2001 [cit. 2010-08-17]. Konvence OSN. Dostupné z WWW: .
51
ve spolupr{ci s nevl{dními organizacemi.
104
Důležité je, aby oběti dostal
všechny možné informace a poradenství týkajících se jejich z{konných pr{v, v jazyce, které mu budou rozumět. Protokol se věnuje i prevenci, spolupr{ci a dalším opatřením.105
Předchozí protokol se týkal obchodu s lidmi a dětmi, tedy jedné č{sti našeho tématu, který ještě obsahuje dětskou pornografii a prostituci. N{sledující Úmluva se týk{ kybernetického zločinu, což se týk{ dětské pornografie.
Úmluva Rady Evropy ke kybernetickému zločinu Nový trestní z{kon vych{zí, pokud se jedn{ a počítačové zločiny, z této úmluvy, kter{ byla schv{lena výborem ministrů Rady Evropy v roce 2001. Česk{ republika tuto úmluvu sice podepsala (2005), ale dosud neratifikovala. V úmluvě chybí jednotn{ definice počítačové kriminality, obsahuje pouze jednotlivé aktivity, které by smluvní st{ty měly postihovat. Jedn{ se o tyto aktivity: „protipr{vní přístup, protipr{vní zachycení informací, z{sah do dat, z{sah do systému, zneužití zařízení, falšov{ní údajů souvisejících s počítači, podvod související s počítači, trestné činy související s dětskou pornografií, trestné činy související s porušením autorského pr{va a pr{v příbuzných autorskému pr{vu.“106 Počítačov{ kriminalita je velmi široký problém, s naší tématikou souvisí předposlední bod tohoto výčtu, trestné činy související s dětskou pornografií.
104
Mvcr.cz [online]. 2001 [cit. 2010-08-17]. Konvence OSN. Dostupné z WWW: . 105 Mvcr.cz [online]. 2001 [cit. 2010-08-17]. Konvence OSN. Dostupné z WWW:
. 106
Pr{vní r{dce [online]. 2009 [cit. 2010-08-18]. Postih počítačové kriminality podle nového trestního z{kona. Dostupné z WWW: .
52
Ty jsou podrobněji pops{ny v kapitole 2.1.2 Trestné činy souvislosti s dětskou pornografií podle nového trestného z{koníku.107
Nejnovější úmluvou je Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před sexu{lním vykořisťov{ním a sexu{lním zneužív{ním. (2007) Dosud se k této úmluvě nepřipojily všechny členské st{ty včetně České republiky, ratifikovalo ji pouze Řecko. Kdyby se k ní připojily všechny st{ty, stala by se nejvyšší současnou mezin{rodní normou týkající se ochrany dětí před sexu{lním zneužív{ním a vykořisťov{ním, také by to vedlo k zlepšení situace. Bohužel, ale úmluva nem{ silný kontrolní mechanismus, který by kontroloval její prov{dění. 108
Jak jsme si mohli všimnout, tak Česk{ republika některé úmluvy neratifikovala, stejně tak i další st{ty. Kdyby se ale k těmto dokumentům zav{zaly všechny st{ty, určitě by to vedlo ke zlepšení situace, kter{ se týk{ KSZD.
Pr{vní r{dce [online]. 2009 [cit. 2010-08-18]. Postih počítačové kriminality podle nového trestního z{kona. Dostupné z WWW: . 108 Ok.cz [online]. 2009 [cit. 2010-08-18]. Institut pro kriminologii a soci{lní prevenci. Dostupné z WWW: . 107
53
4 Aspekty eticko-pr{vní reflexe Pr{vní rozměr problematiky včetně lidských pr{v zahrnuje odůvodnění, proč se jedn{ o trestné činy, o porušení lidských pr{v, o mor{lně špatné a nespr{vné činy. D{le vzhledem k důležitosti lidských pr{v, které představují rozhraní pr{va a mravnosti, nastíním v dalších ř{dcích určité vybrané aspekty etickopr{vní reflexe.
4.1
Porušení lidské důstojnosti. Dítě jako zboží
Jak jsem již výše uvedla, KSZD je hrubím porušením lidské důstojnosti a svobody, a to hlavně z toho důvodu, že se dítě st{v{ zbožím a prostředkem k uk{jení dalších osob. V tomto případě se jedn{ o porušení pr{va na lidskou důstojnost, kter{ naleží každému člověku i dítěti. „Lidsk{ důstojnost a z ní plynoucí z{kladní lidsk{ pr{vaje z{kladním měřítkem pro etické a pr{vní posouzení této problematiky.“109 Z toho vyplýv{, že lidské důstojnost je mor{lním principem a paradigmatem pr{vního systému. 110
4.2
Sexualita jako zboží
Důležitý je pojem sexuality, který je neoddělitelnou souč{stí člověka, tzn., že pachatelé KSZD nekupují jen tělo dítěte, ale celou bytost. Tímto, ale doch{zí k porušov{ní lidské důstojnosti, protože dítě je samo o sobě nositelem důstojnosti a nesmí se st{vat zbožím. Zbožím není ani jeho sexualita. Člověk, a tím míníme i dítě, nemůže mít cenu vyj{dřenou penězi ani ničím jiným. Je tedy neprodejné.111
109 110 111
MILFAIT 202. MILFAIT 202. MILFAIT 204.
54
4.3
Porušení pr{va na ochranu
Z{kladním pr{vem dítěte je, pr{vo na ochranu. O tom mluví čl{nek 19 Úmluvy o pr{vech dítěte. Jedn{ se o ochranu dítěte před jakýmkoli tělesným či duševním n{silím i sexu{lním, m{ tedy být chr{ně před všemi formami zneužív{ní. Smluvní st{ty mají učinit všechna opatření, aby nedoch{zelo k porušení tohoto pr{va dětí. Toto pr{vo se zejména porušuje, když jsou do toho zapojeni rodiče nebo st{t nekon{ dostatečn{ preventivní či jin{ opatření. 112
4.4
Narušení integrity a celostního rozvoje
Mezi n{sledky, které KSZD m{ je ztr{ta vlastní hodnoty doprov{zený pocitem méněcennosti, tedy narušení integrity člověka, v našem případě dětí. Celostní rozvoj je důležitý pro vývoj dítěte, toto pr{vo je zakotveno též v Úmluvě o pr{vech dítěte. V Čl. 6 je uvedeno, že smluvní st{ty mají zabezpečit v nejvyšší možné míře rozvoj dítěte.
Dítě m{ narušené zdraví, a to jak fyzické, tak
i psychické, problémy se vztahy a spolu se ztr{tou vědomí vlastní hodnoty. Ve smyslu života je narušen jeho rozvoj ve všech rozměrech jeho osobnosti, nejsou naplněny z{kladní potřeby. Také je porušeno pr{vo na zdraví, a sice zdraví ve smyslu definice Světové zdravotnické organizace. Definice zdraví podle WHO je: „stav úplné tělesné, duševní a soci{lní pohody, a ne pouhou
nepřítomnost nemoci či slabosti“.113 Tato definice je, ale dnes považov{na
Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . 113 Zdraví 21 [online]. 2006 [cit. 2010-08-22]. Zdravotní stav populace v ČR a EU. Dostupné z WWW: . 112
55
za nere{lnou. Souvislost najdeme i v neexistenci potřebných komplexních zařízení pro oběti.114
4.5
Lhostejnost okolí jako podpůrný faktor
Mnohdy se setk{v{me s lhostejností okolí, které může tvořeno i různými mýty a předsudky. V některých rodin{ch se i dnes setk{v{me s představami, že když dítě živí rodinu prostitucí, neděje se nic špatného.115 Některé lidi oproti tomu nezajím{, co se děje v jejich okolí. Ke změně lhostejnosti by měly pomoc preventivní programy, na podporu dostatečné sexu{lní výchovy, nebo výchovy v oblasti lidských pr{v. Toto přehlížení p{ch{ní těchto činů ve svém okolí nahr{v{ pachatelům. Nahr{v{ jim i nedostatečn{ prevence a osvěta.
Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . 115 VANÍČKOVÁ, Eva 59. 114
56
Z{věr Cílem mé pr{ce bylo poskytnout čten{ři z{kladní informace o pr{vní úpravě fenoménu KSZD, nejen tedy o trestně - pr{vní úpravě činů, které se týkají fenoménu KSZD, ale i o důležitých mezin{rodních dokumentech. Podstatné na tomto tématu je, že se týk{ dětí, které mají pr{vo na ochranu před útoky kohokoli. Pr{vo na ochranu je zakotveno v Úmluvě o pr{vech dítěte. Jak jsme si mohli všimnout, u většiny trestných činů, které se týkají této problematiky, je poskytnuta zvl{štní ochrana dětem, které ještě nedos{hly patn{ctého roku věku. Z literatury jsem zjistila, že pr{vě tyto děti jsou st{le častější obětí sexu{lních útoků, většinou pro svou nezkušenost. Pro mnohé pachatele jsou mladší děti atraktivnější a dají se snadněji ovl{dat. Jak jsem již několikr{t během pr{ce uvedla, došlo v naší trestně pr{vní úpravě ke změně, ohledně trestných činů souvisejících s dětskou pornografií. V předchozí úpravě se této problematice věnoval jediný paragraf (§ 205 trestný čin ohrožov{ní mravnosti). Vzhledem k tomu, že pornografie je rozšiřující se fenomén, došlo ke změně její pr{vní úpravy, kdy je trestn{ výroba, nakl{d{ní s dětskou pornografií, zneužití dítěte k výrobě pornografie. V současné době jsou děti chr{něné z{konem i před šířením pornografie, kter{ m{ negativní vliv na jejich vývoj. Na rozvíjející se pornografii reagují i mezin{rodní dokumenty jako např. Úmluva Rady Evropy ke kybernetickému zločinu. Dnešní praxe spočív{ v odsouzení pachatelů, a n{sledně se s nimi už nepracuje. Myslím si, že by bylo vhodné, kdyby se vězni v průběhu výkonu trestu účastnili
programů,
které
by
jim
usnadňovali
n{vrat
zpět
do společnosti. Spíše než o zvyšov{ní trestů bych se zasazovala o preventivní programy, které by předch{zely uskutečnění těchto trestných činů. Mezi ně patří například sexu{lní výchova. Dlouho byl sex tabuizované téma, a proto sexu{lní výchova nebyla dostatečn{. Dětem nebyly pod{v{ny dostatečné informace o možných rizicích spojených s KSZD. Z vlastní zkušenosti vím, že jediné, co se děti ve škole o sexu dozví je, že mají používat ochranu, ale 57
o existenci komerčního sexu{lního zneužív{ní a obraně proti němu se nedozví nic. Proto si myslím, že řada dětí prošla nedostatečnou sexu{lní výchovou. Mnoha dětem by k účinné obraně, podle mého n{zoru, pomohlo, kdyby věděly, že např. nechat se vyfotografovat nahé, třeba i strýčkem je špatné. Přitom podle z{kona o soci{lně pr{vní ochraně dětí m{ obec a kraj v r{mci poradenské a preventivní činnosti vytv{řet předpoklady pro vzděl{vací činnost dětí, i jinou než kulturní a sportovní. Což v našem případě může být pr{vě ta sexu{lní výchova.
58
Resumé Meine Arbeit befasst sich mit der rechtlichen Dimension - Gesetzgebung und Menschenrechte - der kommerziellen sexuellen Ausbeutung von Kindern in der Tschechischen Republik. Es ist sehr ernst, und auch heute handelt es sich um sehr wenig diskutiertes Thema. Arbeit präzisiert den Begriff der kommerziellen sexuellen Ausbeutung von Kindern und ihren Formen (Kinderprostitution, Kinderpornographie und Kinderhandel in der Sex-Industrie). Individuelle Formen sind im nächsten Kapitel in Bezug auf das Strafrecht Tschechischen Republik gerichtet. Mit dem Strafgesetzbuch und und die Bemerkungen zu ihm beschreiben
die
verschiedenen
Straftaten,
die
zu
diesem
Thema
in Zusammenhang stehen. Dieser Abschnitt enthält die Gesetze zum Schutz von Kindern. Auf die Gesetzgebung in der Tschechischen Republik folgende Kapitel beschäftigt sich mit den Menschen - juristische Dokumente zu verpflichten die Staaten, ihnen zu folgen. Weitere Arbeit enthält eine kurze Beschreibung der anderen Dokumente von internationaler Bedeutung. Alles schließt Übersicht ethisch-rechtlichen Reflexion.
59
Seznam literatury MILFAIT, René. Komerční sexualizované n{silí na dětech. Praha : Port{l, 2008. 216 s. ISBBN 978-80-7367-320-8. Nový trestní z{koník : pr{vní stav ke dni 1. ledna 2010: úplné znění pr{vních předpisů s n{zvy paragrafů a věcným rejstříkem. Praha: Beck, 2009. 534 s. ISBN 978-80-7400-217-5. Š{mal. P a kol. Trestní z{koník II. § 140 až 421. Koment{ř. 1. Vyd{ní. Praha: C. H. Beck, 2010, 2011 s. ISBN 978-80-7400-178-9. ŠPECIÁNOVÁ, Š{rka. Ochrana týraného a zneužívaného dítěte. Praha: Linde, 2003. 156 s. ISBN 80-86131-44-0. VANÍČKOVÁ, Eva. Dětsk{ prostituce. 1.vyd. Praha: Grada Publishing, 2005. 136 s. ISBN 80-247-1138-9. VANÍČKOVÁ, Eva; KLOUBEK, Martin. Komerční sexu{lní zneužív{ní dětí : manu{l pro lékaře. 1.vyd. Praha: Česk{ společnost na ochranu dětí, 2006. 107 s. ISBN 80-239-6471-2 . VANÍČKOVÁ, Eva a kol. Sexu{lní n{silí na dětech : Výskyt, podoby, diagnostika, terapie, prevence. Praha : Port{l, 1999. 120 s. ISBN 80-7178-286-6.
Internetové zdroje: Informační centrum OSN v Praze [online]. 1989 [cit. 2010-07-25]. Úmluva o pr{vech dítěte. Dostupné z WWW: . Mvcr.cz [online]. 2006 [cit. 2010-08-17]. N{rodní pl{n boje proti komerčnímu sexu{lnímu zneužív{ní dětí na období 2006-2008. Dostupné z WWW: . Z{kony-online [online]. 1999 [cit. 2010-07-22]. Z{kon o soci{lně-pr{vní ochraně dítěte. Dostupné z WWW: .
60
Trestní-řízeni com. [online]. 2001 [cit. 2010-07-23]. Z{kon o zvl{štní ochraně svědka. Dostupné z WWW: . Mvcr.cz [online]. 2008 [cit. 2010-07-24]. Komerční sexu{lní zneužív{nídokumenty. Dostupné z WWW: . Mvcr.cz [online]. 2000 [cit. 2010-07-24]. Opční protokol k Úmluvě o pr{vech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie. Dostupné z WWW: . Mvcr.cz [online]. 2001 [cit. 2010-08-17]. Konvence OSN. Dostupné z WWW: . Pr{vní r{dce [online]. 2009 [cit. 2010-08-18]. Postih počítačové kriminality podle nového trestního z{kona. Dostupné z WWW: . Ok.cz [online]. 2009 [cit. 2010-08-18]. Institut pro kriminologii a soci{lní prevenci. Dostupné z WWW: . Zdraví 21 [online]. 2006 [cit. 2010-08-22]. Zdravotní stav populace v ČR a EU. Dostupné z WWW: . Www.ecpat.net [online]. 2008 [cit. 2010-08-24]. Dritter Weltkongress gegen sexuelle Ausbeutung von Kindern und Jugendlichen. Dostupné z WWW: .
61