BUDAPESTI BÁNYAKAPITÁNYSÁG Bányászati- és Robbantásfelügyeleti Osztály
BBK/3768-16/2011. Bányászati- és Robbantásfelügyeleti Osztály
Üi.: Noltész József Tel.: +3613731829
Tárgy: robbanóanyag felhasználási engedély
Basalt-Középkő Kőbányák Kft. 8321 Uzsa Lázhegy u. 1.
HATÁROZAT A Budapesti Bányakapitányság (továbbiakban: Bányakapitányság) a Basalt-Középkő Kőbányák Kft., 8321 Uzsa, Lázhegy u. 1. (továbbiakban: Bányavállalkozó) részére, robbantási munka végzéséhez robbanóanyag felhasználási engedélyt ad az alábbiak szerint: I. Bányakapitányság előírásai: 1./ A robbantási munkák helye: „Dunabogdány I. – andezit, agyag” bányatelek terv_3/2011térképtári számú bányatérképen ábrázolt terület. 2./ A robbantási munka célja: a Bányakapitányság által kiadott 3148-7/2011. számú határozattal jóváhagyott kitermelési műszaki üzemi terv szerinti kőzetjövesztés. 3./ A robbantások kivitelezésének módja: a jelen határozat első, eredeti példányához mellékelt, annak elidegeníthetetlen részét képező, záradékolt dokumentációban foglaltak alapján. 4./ Az alkalmazott mértékadó töltet tömege: 200 kg 5./ Biztonsági távolságok - szeizmikus biztonsági távolság: - repeszhatás elleni biztonsági távolság: - léglökés elleni biztonsági távolság:
1145 Budapest, Columbus u. 17-23. : 1591 Budapest, Pf.: 310. e-mail:
[email protected]
Ügyfélfogadási idő: Kedden 8-tól 12 óráig Csütörtökön 13-tól 15 óráig
707 m 300 m nem kell számolni vele
:
(06-1) 373-1800
:
(06-1) 373-1810
BBK/3768-16/2011.
6./ A robbantási munkákhoz évente felhasználható robbanóanyagok: a robbanóanyag megnevezése a robbanóanyag mennyisége ------------------------------------------------------------------------------------------------Kezelésbiztos, gyutaccsal indítható robbanóanyag: 33.500 kg (harmincháromezer ötszáz kg) Kezelésbiztos, gyutaccsal nem indítható robbanóanyag : 166.500 kg (százhatvanhatezer ötszáz kg) Nem sújtólégbiztos bányászati villamos gyutacs vagy Nonel rendszerű gyutacs és kapcsolók: 50.000 db (ötvenezer db) ------------------------------------------------------------------------------------------------A robbanóanyagok átmeneti tárolási helye: nincs, a robbanóanyagokat a felhasználás napján, robbanóanyag raktárból szállítja a helyszínre a szerződéses robbantástechnikai cég, a maradvány még aznap visszaszállításra kerül. 7./ A határozat elidegeníthetetlen részét képező záradékolt dokumentációban foglaltakon, valamint az Általános Robbantási Biztonsági Szabályzatról szóló 13/2010 KHEM rendeletben foglalt feltételeken túlmenő biztonsági intézkedések: Az esetenkénti robbantási tervet, fúrási naplót és a robbantás kivitelezéséről szóló feljegyzést a jelen határozat érvényességének lejártát követően, legalább egy évig meg kell őrizni. A robbantási munkákat robbantásvezető köteles irányítani a helyszínen. A biztonsági őrök és a robbantásvezető között állandó kommunikációs lehetőséget kell biztosítani. Rádiótelefon biztosítása esetén figyelembe kell venni, hogy villamos gyutaccsal történő robbantások során a rádiótechnikai eszközöket csak a robbantóanyagoktól (gyutacs, gyutacsvezeték, fővezeték) mért, legalább 50 m-es távolságon kívül szabad bekapcsolni. A jelen határozatba és az engedélykérelemben foglalt utasítások betartásáért és betartatásáért az engedélyesnél megbízott robbantásvezető felel. A bányaüzem felelős műszaki vezetőjének a hatósági engedélyek és üzemi utasítások tekintetében fennálló felelőssége nem mentesíti a robbantásvezetőt a robbantási munkák tervezésére, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó felelőssége alól. A robbantási munkát csak nappali világosságban szabad végezni. A robbantási munkában csak azok a személyek vehetnek részt, akik a 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet - a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazásáról és felügyeletéről - 6.§ - ban előírtaknak megfelelnek. 8./ A robbantási munka engedélyezett időtartama: napkeltét követő egy órától, napnyugtát megelőző egy óráig terjedő időben. 9./ Robbantásért felelős személy: - neve: Kamburov Stefan - lakcíme: 2517 Kesztölc, Bányász u. 8. - robb. vez. ig. sz.: M 04-15
- 2/8 -
BBK/3768-16/2011.
10./ Az engedély a jelen határozat rendelkező rész 1. – 9. pontjaiban rögzített adatok változatlansága esetén, a jogerős kitermelési műszaki üzemi terv határozattal és a jogerős robbanóanyag megszerzési határozattal együtt 2016. december 31-ig, illetve visszavonásig érvényes. A határozat érvényét veszíti, ha a határozat rendelkező rész 1. – 10. pontjaiban rögzített adatok bármelyike megváltozik, vagy az engedélyes az engedélyről lemondó nyilatkozatot tesz, illetve a bányafelügyelet visszavonja az engedélyt. 11./ Az érvényét veszített engedély első, eredeti példányát haladéktalanul (3 napon belül) vissza kell küldeni a Bányakapitányságra. 12./ A robbantási tevékenység megkezdése előtt legalább 3 munkanappal korábban értesíteni kell a robbantás pontos időpontjáról a Szentendrei Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályát és a Bányakapitányságot. II. A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság 13000/1231-1/2012.Ált. számú szakhatósági állásfoglalásában a robbanóanyag felhasználási engedély kérelme ellen rendészeti szempontból kifogást nem emelt. Szakhatósági állásfoglalásának Indokolás részében előírt feltétel: -
a robbantást vezető cég a robbantási tevékenység megkezdése előtt legalább 3 munkanappal korábban köteles értesíteni a robbantás pontos időpontjáról a Szentendrei Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályát.
III. A Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség KTVF: 10358-4/2011. számú szakhatósági állásfoglalásában a robbanóanyag felhasználási engedélyhez hozzájárult az alábbi kikötésekkel: 1. 2.
3. 4.
5. 6.
7.
A terület állatvilágának megóvása érdekében robbantás csak napkeltétől napnyugtáig történhet. A robbantás megkezdését, esetleges helyszínelés céljából a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőségnek (a továbbiakban: Felügyelőség) írásban - a munkálatok megkezdése előtt legalább 8 nappal - be kell jelenteni. A február 1 – május 31 közötti időszakban a III. és V. jelű bányaudvarok határától min. 200 m távolságban lévő eső területeken történhet csak robbantás. A robbantásokat úgy kell megtervezni, hogy az 1995. évi tájrendezési tervben megfogalmazottak szerint a bányatelek 22-23-24-…-39-40-22. sarokpontokkal határolt területén a letermelés maximum a 190 m-es szintig történhet. A III. és V. bányaudvarok, beleértve a bányaudvarokat lehatároló bányafalakat is, termelésbe nem vonhatók. A tevékenység során keletkező hulladékokat a környezet veszélyeztetését kizáró módon kell gyűjteni, ártalmatlanítani. Kezelésre, a tevékenységre hulladékkezelési engedéllyel rendelkező szervezetnek kell átadni. Biztonsági tervet kell benyújtani a Felügyelőségre, amely tartalmazza a havária esemény elkerülése érdekében megtett intézkedéseket a környezeti elemek védelme érdekében. Határidő: a határozat jogerőre emelkedésétől számított 60 napon belül.
- 3/8 -
BBK/3768-16/2011.
8.
A tevékenység során bekövetkező havária esetén Felügyelőséget haladéktalanul értesíteni kell, a kárelhárítási tevékenység azonnali megkezdése mellett.
Az eljárás során egyéb eljárási költség nem merült fel, ezért erre vonatkozóan a határozatban nem kellett intézkedni. A határozat ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalnak címzett, a Budapesti Bányakapitányságnál benyújtható fellebbezéssel lehet élni. A fellebbezés igazgatási szolgáltatási díja az első fokú eljárásra megállapított díj 50%-a (21.000,- Ft), melyet a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal nevén vezetett MNB 10032000-01417179-00000000 sz. számlára kell befizetni, a befizetési bizonylaton fel kell tüntetni a tárgyat és a D014 kódszámot. A jogorvoslati eljárás igazgatási-szolgáltatási díjának megfizetését a fellebbezés benyújtásakor igazolni kell. Felügyeleti díj fizetésére kötelezettek igazgatási-szolgáltatási díját a bányafelügyelet a felügyeleti díj mértékéig jóváírja a felügyeleti díjban. INDOKOLÁS A Budapesti Bányakapitányság a Basalt-Középkő Kőbányák Kft. által 2011. december 23-án benyújtott, majd hiánypótlással kiegészített „Dunabogdány I. – andezit, agyag” bányatelek területére vonatkozó robbanóanyag felhasználási engedély kérelmet a rendelkező részben foglaltak szerint bírálta el, a robbantási munka végzésével kapcsolatos jogszabályokban, szabályzatokban előírtak érvényesítése érdekében. A tervezett robbantások az előírt feltételek teljesülése esetén az élet-, és vagyonvédelem követelményeit kielégítik, a közbiztonságot nem veszélyeztetik. A robbantásokhoz a tárgyi és személyi feltételek biztosítottak. Amennyiben a robbantás során életet, testi épséget, egészséget, illetve a vagyonbiztonságot veszélyeztető körülmény áll elő bármely okból kifolyólag, a Bányakapitányság a robbanóanyag felhasználási engedélyt visszavonja. Az engedélyezésbe szakhatóságként bevont Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya 13000/1231-1/2012.Ált. számú szakhatósági állásfoglalásában a robbanóanyag megszerzési engedéllyel szemben rendészeti szempontból kifogást nem emelt. A Bányakapitányság a Rendőr-főkapitányság szakhatósági állásfoglalása Indokálásában előírt feltételt a Bányakapitányság a rendelkező részben érvényesítette. A Rendőr-főkapitányság hatáskörét a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII.20.) Korm. rendelet 4/A. § (3) bekezdése, illetékességét a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban: Ket.) 21. § (1) pontja állapítja meg. A Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség KTVF: 10358-4/2011. számú szakhatósági állásfoglalásában a robbanóanyag felhasználási engedélyhez a rendelkező részben foglalt kikötésekkel hozzájárult. Indokolása értelmében: „A megkeresést, valamint a csatolt engedélyezési tervdokumentációt átvizsgáltam.
Megállapítottam, hogy, a termelési és robbantási tevékenységgel érintett Dunabogdány 0139, 0138, 0137/7, 0137/6, 0137/5, 0137/4 hrsz.-ú ingatlanok részét képezik az európai
- 4/8 -
BBK/3768-16/2011.
közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet (továbbiakban: 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet), valamint az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló 14/2010. (V. 11.) KvVM rend. (továbbiakban: 14/2010. (V. 11.) KvVM rend.) alapján a HUDI10002 jelű Börzsöny és Visegrádi-hegység nevű különleges madárvédelmi területnek (Natura 2000 terület). A HUDI10002 jelű Börzsöny és Visegrádi-hegység nevű különleges madárvédelmi terület jelölő fajai: fehérhátú fakopáncs (Dendrocopos leucotos), parlagi sas (Aquila heliaca), kerecsensólyom (Falco cherrug), uhu (Bubo bubo), darázsölyv (Pernis apivorus), fekete harkály (Dryocopus martius), hamvas küllő (Picus canus), közép fakopáncs (Dendrocopos medius), erdei pacsirta (Lullula arborea), örvös légykapó (Ficedula albicollis), kis légykapó (Ficedula parva), fekete gólya (Ciconia nigra). A csódi-hegyi andezitbánya területe (III. és V. bányaudvar) ismert uhu fészkelőhely. Az uhu Magyarországon fokozottan védett, eszmei értéke 250 000 Ft, hazai állománya 40 párra tehető. Elsősorban középhegységeink sziklafalain, elhagyott kőbányáiban fészkel. Költési időszaka február-június közé esik. Rendkívül érzékeny élőhelyének, környezetének változásaira, különösen a fészkelési időszakban. Ennek megfelelően a költésre és fiókanevelésre kiható hang- és szeizmikus hatások, továbbá a kipörgés csökkentése érdekében időbeli korlátozást írtam elő. A bányatelekkel keletről és nyugatról határos ingatlanok részét képezik továbbá a 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet valamint a 14/2010. (V. 11.) KvVM rend. alapján a HUDI20039 jelű Pilis és Visegrádi-hegység nevű jóváhagyott kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területnek (Natura 2000 terület). A HUDI200039 jelű Pilis-Visegrádi-hegység nevű jóváhagyott kiemelt jelentőségű természetmegőrzési terület; jelölő élőhelyei (félkövér betűvel a kiemelt jelentőségű) a következők: szubkontinentális peripannon cserjések (40A0), pannon gyertyános-tölgyesek Quercus petreával és Carpinus betulusszal (91G0), pannon cseres-tölgyesek (91M0), szubmontán és montán bükkösök (Luzulo-Fagetum) (9130), pannon molyhos tölgyesek Quercus pubescensszel (91H0), lejtők és sziklatörmelékek Tilio-Acerion-erdői (9180), a Cephalanthero-Fagion közép-európai sziklai bükkösei mészkövön (9150), enyves éger (Alnus glutinosa) és magas kőris (Fraxinus excelsior) alkotta ligeterdők (91E0), nagyközönség számára meg nem nyitott barlangok (8310), közép-európai hegyvidéki szilikátos sziklatörmelék-lejtők (8150), mészkősziklás lejtők sziklanövényzettel (8210), Szilikátsziklás lejtők sziklanövényzettel (8220), szubpannon sztyeppek (6240), pannon sziklagyepek (Stipo-Festucetalia pallentis) (6190),meszes alapkőzetű féltermészetes száraz gyepek és cserjésedett változataik (Festuco-Brometalia) (6210), illetve meszes alapkőzetű féltermészetes száraz gyepek és cserjésedett változataik (FestucoBrometalia) fontos orchidea-lelőhelyei (6210); jelölő fajai (vastag betűvel a kiemelt jelentőségű): Növények: Szent István-szegfű (Dianthus plumarius), piros kígyószisz (Echium russicum), magyarföldi husáng (Ferula sadleriana), bíboros sallangvirág (Himantoglossum caprinum), homoki nőszirom (Iris humilis ssp. arenaria), leánykökörcsin (Pulsatilla grandis), magyar vadkörte (Pyrus magyarica), magyar gurgolya (Seseli leucospermum),
- 5/8 -
BBK/3768-16/2011.
Gerinctelenek: csíkos medvelepke (Callimorpha quadripunctaria), nagy hőscincér (Cerambyx cerdo), skarlátbogár (Cucujus cinnaberinus), magyar tavaszi-fésűsbagoly (Dioszeghyana schmidtii), sárga gyapjasszövő (Eriogaster catax), budai szakállasmoly (Glyphipterix loricatella), magyar tarsza (Isophya costata) kék pattanóbogár (Limoniscus violaceus), szarvasbogár (Lucanus cervus), nagy tűzlepke (Lycaena dispar), gyászcincér (Morimus funereus), álolaszsáska (Paracaloptenus caloptenoides), csüngőaraszoló (Phyllometra culminaria), havasi cincér (Rosalia alpina), eurázsiai rétisáska (Stenobothrus eurasius), kerekvállú állasbogár (Rhysodes sulcatus), kövi rák (Austropotamobius torrentium), hosszúfogú törpecsiga (Phyllometra culminaria), hosszúfogú törpecsiga (Vertigo angustior), hasas törpecsiga (Vertigo moulinsiana) Halak: Petényi-márna (Barbus meridionalis), szivárványos ökle (Rhodeus sericeus amarus), Kétéltűek: vöröshasú unka (Bombina bombina), sárgahasú unka (Bombina variegata) Hüllők: mocsári teknős (Emys orbicularis) Emlősök: piszedenevér (Barbastella barbastellus), hosszúszárnyú denevér (Miniopterus schreibersii), közönséges denevér (Myotis myotis), csonkafülű denevér (Myotis emarginatus), hegyesorrú denevér (Myotis blythi), nagyfülű denevér (Myotis bechsteini), tavi denevér (Myotis dasycneme), nagy patkósdenevér (Rhinolophus ferrumequinum), kis patkósdenevér (Rhinolophus hipposideros), kereknyergű patkósdenevér (Rhinolophus euryale). A robbantási terület, a robbantás repeszhatára, illetve a robbantás szeizmikus határa egyaránt érint Natura 2000 területeket. A Felügyelőség belföldi jogsegély keretében KTVF: 10358-2/2012. számon természetvédelmi kezelői véleményt és adatszolgáltatást kért a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóságtól (továbbiakban: Igazgatóság), aki a terület természetvédelmi kezeléséért felelős, továbbá a terület Natura2000 hálózatba történő kijelölését végezte. Az Igazgatóság 1641/2/2012. számú levelében (2012. április 6-án kelt) adta meg a kért adatszolgáltatást és kezelői véleményt. Az Igazgatóság tájékoztatása a következő: „tapasztalatunk szerint bánya robbantási tevékenysége nincs jelentős káros hatással a szomszédos HUDI20039 jelű Pilis és Visegrádi-hegység nevű jóváhagyott kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területek élővilágára.” A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 43. § (1) bekezdése kimondja hogy „Tilos a védett állatfajok egyedének zavarása, károsítása, kínzása, elpusztítása, szaporodásának és más élettevékenységének veszélyeztetése, lakó-, élő-, táplálkozó-, költő-, pihenő- vagy búvóhelyeinek lerombolása, károsítása.” 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése alapján „a Natura 2000 terület fenntartási céljainak elérését nem veszélyeztető vagy nem sértő és a Natura 2000 terület jelölésekor jogszerűen, jogerős engedélynek megfelelően folytatott tevékenység korlátozás nélkül folytatható.” 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése szerint „olyan terv vagy beruházás elfogadása, illetőleg engedélyezése előtt, amely nem szolgálja közvetlenül valamely Natura 2000 terület természetvédelmi kezelését vagy ahhoz nem feltétlenül szükséges, azonban valamely Natura 2000 területre akár önmagában, akár más tervvel vagy beruházással együtt hatással lehet, a terv kidolgozójának, illetőleg a beruházást engedélyező hatóságnak - a tervvel, illetve beruházással érintett terület kiterjedésére, az érintett területnek a Natura 2000 területhez viszonyított elhelyezkedésére, valamint a Natura 2000 területen előforduló
- 6/8 -
BBK/3768-16/2011.
élővilágra vonatkozó adatokra figyelemmel - vizsgálnia kell a terv, illetve beruházás által várhatóan a Natura 2000 terület jelölésének alapjául szolgáló, az 1-4. számú mellékletben meghatározott fajok és élőhelytípusok természetvédelmi helyzetére gyakorolt hatásokat” illetve (2) bekezdés alapján „amennyiben az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a tervnek, illetve beruházásnak jelentős hatása lehet, hatásbecslést kell végezni.” Az Igazgatóság adatszolgáltatása és természetvédelmi kezelői véleménye alapján a robbantási tevékenység nem gyakorol jelentős hatást a Natura 2000 területek kijelölésének alapjául szolgáló fajok és élőhelytípusok természetvédelmi helyzetére, ezért a 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet 14. sz. mellékletének megfelelően elkészített hatásbecslési dokumentáció benyújtását nem írtam elő. A hatáskörömbe utalt kérdések tekintetében a rendelkezésemre álló dokumentációt elbírálva megállapítottam, hogy a vonatkozó jogszabályi előírások, valamint kikötéseim betartásával a tervezett tevékenység környezetvédelmi, táj- és természetvédelmi, illetve vízügyi érdeket nem sért, ezért szakhatósági hozzájárulásomat megadtam. A környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet (a továbbiakban: KvVM rendelet) 1. § és 6/A. § (1) bekezdése értelmében a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi szakhatósági eljárásokért a rendelet 1. számú mellékletének VI. fejezetében meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A KvVM rendelet 3. § (5) bekezdése értelmében az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló befizetési bizonylatot vagy annak másolatát a kérelemhez mellékelni kell. A KvVM rendelet 1. számú melléklet VI. fejezet 8.2. pontjában megállapított 28.000 Ft igazgatási szolgáltatási díjat Kérelmező megfizette. Kikötéseimet a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. tv., valamint a felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet alapján írtam elő. Szakhatósági állásfoglalásomat a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4/A. § (5) bekezdése, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 44. § (1) bekezdése, és a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 25., 28., 28/A. és 32. §-a és 1. számú mellékletének IV. 5. pontja alapján adtam meg.” Jelen határozat nem mentesíti a Bányavállalkozót az egyéb jogszabályokban előírt hatósági engedélyek beszerzése alól. A fellebbezés esetén fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét az 57/2005. (VII. 7.) GKM rendelet írja elő. A határozat elleni fellebbezés lehetőségének közlése a Ket. 98. § (1) bekezdésben, valamint a Ket. 99. § (1) bekezdésben előírtaknak felel meg. A Bányakapitányság határozatát a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 44. § (1) és a 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésében biztosított hatáskörében, a Ket. 71. § (1) bekezdése alapján adta ki. A Budapesti Bányakapitányság illetékességét a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet állapítja meg.
- 7/8 -
BBK/3768-16/2011.
A bányafelügyelet részére fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról, valamint a felügyeleti díj fizetésének részletes szabályairól szóló 57/2005. (VII. 7.) GKM rendelet 1. § (1) bekezdése szerint megfizetett felügyeleti díjban, (legfeljebb a felügyeleti díj előző igazgatási szolgáltatási díjakkal csökkentett) mértékéig terjedően a rendelet 2. melléklet „D” táblázat 1.4. pontja szerinti 42.000,- Ft, robbanóanyag felhasználási engedélyért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat jóváírtuk. Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló – fizetési kötelezettséget nem keletkeztető – VF1112-00061 számú számlát a Bányakapitányság megküldte az ügyfél részére. Budapest, 2012. április 24.
Dr. Szabados Gábor bányakapitány Kapják – tértivevénnyel: 1. Basalt-Középkő Kőbányák Kft., 8321 Uzsa, Lázhegy u. 1. 2. Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztály, 1139 Budapest, Teve utca 4-6. 3. Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség, 1447 Budapest, Pf. 541. 4. Ingatlantulajdonosok hirdetményi úton 5. Irattár Tájékoztatásul: 6. Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság, 1149 Budapest, Mogyoródi út 43.
- 8/8 -