A világ természet- és társadalomföldrajza II. 10. témakör Az Amerikai Egyesült Államok társadalomföldrajza
előadás diái + kiegészítés
USA
Terület (2015): Népesség (2015): GDP, PPP (2014): GDP/fő (2014): Fortune Global 500-cég (2015): Villamosenergia-termelés (2012): Villamosenergia-fogyasztás (2012): Export (2014): Import (2014): Internet-használók (2014): USA-MT külföldön (2014): Külföldi MT az USA-ban (2012):
(3) (3) (2!) (19) (1) (2) (2) (2) (1) (2) (1) (1)
9 826 630 km2 321 369 000 fő 17 420 mrd USD 54.600 $/fő 128 db 4 048 mrd kWh 3 832 mrd kWh 1 610 mrd USD 2 334 mrd USD 277 millió fő 5 266 mrd USD 3 258 mrd USD
(4,4%) (16,2%) (26%) (18,8%) (19,4%) (8,4%) (12,4%) (9,8%) (19,1%) (12,4%)
Forrás: CIA The World Factbook
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Az Egyesült Államok benépesülése, története: Benépesülés Ázsia felől, több hullámban (őslakók) (30-40000, majd 15000 évvel ezelőtt); Európai felfedezők (vikingek, spanyolok, angolok, franciák, oroszok); 1776-1783: függetlenségi háború – 13 alapító tagállam; Indiánokkal szembeni erőszak – rezervátumokba kényszerítés; Új területek (50 tagállam) – vonzótényezők (telepestörvény, „aranyláz”); Amerikai polgárháború (1861-1865); Nagy gazdasági világválság (1929-1933); Győztes világháborúk, megnyert hidegháború; 2001-es terrortámadás, elhúzódó terrorellenes háborúk, 2008-as gazdasági recesszió;
Az USA területi gyarapodása
Forrás: http://www.mapoftheunitedstates.wordpress.com
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Az USA népességszámának alakulása (1790-2010) fő 320000000 300000000 280000000 260000000 240000000 220000000 200000000 180000000 160000000 140000000 120000000 100000000 80000000 60000000 40000000 20000000 0
United States Census Bureau
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Bevándorlás az Egyesült Államokba: XX. század elején – 90% feletti arányban európaiak; 1991 és 2000 között: • több mint 40% Észak-Amerikából (főleg Mexikóból); • 30% Ázsiából; • 15% Európából. Bevándorlási politika: • a XIX. század első feléig jelentős rabszolga-behozatal; • 1924-től etnikai arányok szerinti bevándorlási engedélyek (WASP); • 1942-62. „bracero-program”; • 1965-68-ban megszüntették a rendszert – „brain drain”.
A külföldön született népesség szám száma az USA-ban, születési hely szerint
A külföldön született népesség számának és arányának alakulása USA-ban
‘Brain drain’: a természettudományi és mérnöki diplomával rendelkezők az USA-ban születési hely szerint
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza A népek „olvasztótégelye”: Indiánok: 3 millió fő, főként városokban élnek (0,9%); Afro-amerikaiak: 39 millió fő, főként a déli államokban, az északi agglomerációkban élnek, új vándorlási célpont: Nyugat (12,6%); Spanyol-amerikaiak: gyorsan nő arányuk, főként a délnyugati államokban (mexikóiak, kubaiak, puertoricóiak) (16,3%); Ázsiaiak közel 15 millióan, leginkább Kaliforniában (5,6%).
U.S. Census Bureau
U.S. Census Bureau
U.S. Census Bureau
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Az USA lakossága származás szerint (2010): Sorrend
Etnikum
Lélekszám
1.
Német
47,901,779
2.
Ír
34,669,616
3.
Angol
25,926,451
4.
Amerikai
19,975,875
5.
Olasz
17,235,941
6.
Lengyel
9,569,207
7.
Francia
8,761,496
8.
Skót
5,460,679
9.
Holland
4,645,131
10.
Norvég
4,470,081 U.S. Census Bureau
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Az USA etnikai jellemzői: 1790-ben 1 8
2,5
1
3
7 19
2
9
2000-ben német afro-amerikai ír angol francia skót holland őslakos wallesi egyéb
1,6 1,5 4,4 1,7 1,6 3,2 3,6 3,9 5,6
7,3
47,5
8,7
német afro-amerikai ír angol mexikói olasz francia spanyol lengyel skót 12,9 holland norvég őslakos 10,9 egyéb
15,2
2010-ben a fehér népesség aránya 72,4% (46%), a spanyol-ajkúak aránya 16,3% (30%), az afro-amerikaiak aránya 12,6% (15%) és az ázsiaiaké 5,6% (9%) volt.
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Az USA vallási jellemzői: 16,1 0,4 0,6 0,7 1,7 3,3
1,2
23,9
51,4
protestáns római katolikus egyéb keresztény zsidó buddhista muzulmán hindu egyéb vallás nem vallásos
Az Egyesült Államok társadalomföldrajza Az USA urbanizációjának jellemzői: DNY-on spanyol alapítású települések (El Paso, San Antonio, Santa Fé, Los Angeles, San Francisco); francia alapítású települések láncolata a Mississippi torkolatáig; brit gyarmatosítás a K-i partvidék és az Appalache között (Jamestown 1607); dinamikus urbanizáció (1790-ben 5%, 2008-ban 82% a városlakók aránya); a népesség több mint 30%-a 5 millió főnél népesebb városokban; korai szuburbanizáció – gazdaság részleges szuburbanizációjával;
Az USA importjának alakulása
http://atlas.cid.harvard.edu/
Az USA importjának alakulása 2014-ben
http://atlas.cid.harvard.edu/
Az USA exportjának alakulása
http://atlas.cid.harvard.edu/
Az USA exportjának alakulása 2014-ben
http://atlas.cid.harvard.edu/
Honnan importált az USA 2014-ben?
http://atlas.cid.harvard.edu/
Hová exportált az USA 2014-ben?
http://atlas.cid.harvard.edu/
Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az USA gyors gazdasági fejlődésének tényezői a XIX. században: Gazdag természeti erőforrások Nagy, szabad földterületek
Mezőgazdasági nyersanyagok Bevándorlás (szakképzett munkaerő)
Magas munkabérek
Széles belső piac (+védővámok) Gépesítés
Ásványkincsek
Gyors ipari fejlődés
Tőke Európából
Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza A világ vezető ipari hatalmai: 1820 1. Nagy-Britannia (50%) 2. Franciaország 3. USA 4. Német tartományok
1910 1. USA (32 %) 2. Németország 3. Nagy-Britannia 4. Franciaország
1870 1. Nagy-Britannia (35%) 2. USA 3. Németország 4. Franciaország
1945 1. USA (30 %) 2. Szovjetunió 3. Nagy-Britannia 4. Franciaország
2004-ben kb. 25% volt az USA súlya a világ gyáripari termelésében!
A legnagyobb bizonyított kőszénkészletekkel rendelkező országok (2014) Ország
Bizonyított készletek (millió tonna)
1. USA
237 295
26,6
2. Oroszország
157 010
17,6
3. Kína
114 500
12,8
4. Ausztrália
76 400
8,6
5. India
60 600
6,8
6. Németország
40 548
4,5
7. Ukrajna
33 873
3,8
8. Kazahsztán
33 600
3,8
9. Dél-afrikai Közt.
30 156
3,4
10. Indonézia
28 047
3,1
860 938
100,0
Világ összesen
Bizonyított készletek (az összes %-ában)
Forrás: BP Statistical Review of World Energy, 2015
A legnagyobb kőszén termelők, exportálók és importálók a világon
Forrás: International Energy Agency
A legnagyobb kőolaj termelők, exportálók és importálók a világon
Forrás: International Energy Agency
A legnagyobb földgáz termelők, exportálók és importálók a világon
Forrás: International Energy Agency
A legnagyobb villamos energiatermelő, exportáló és importáló országok
Forrás: International Energy Agency
A legnagyobb nukleáris energiatermelő, -kapacitással rendelkező és -részesedéssel bíró országok
Forrás: International Energy Agency
Az országok rangsora a vízenergia termelés, beépített kapacitás, valamint a részesedés alapján
Forrás: International Energy Agency
A legnagyobb telepített szélenergia-termelő kapacitások 2014 végén
Forrás: GWEC – Global Wind Energy Council
1955
1975
1995
2005
2015
General Motors
Exxon Mobil
General Motors
Wal-Mart Stores
Wal-Mart Stores
Exxon Mobil
General Motors
Ford Motor
Exxon Mobil
Exxon Mobil
U.S. Steel
Ford Motor
Exxon Mobil
General Motors
Chevron
General Electric
Texaco
Wal-Mart Stores
Ford Motor
Berkshire Hathaway
Esmark
Mobil
AT&T
General Electric
Apple
Chrysler
ChevronTexaco
General Electric
ChevronTexaco
McKesson
Armour
Gulf Oil
Intl. Business Machines
ConocoPhillips
General Motors
Gulf Oil
General Electric
Mobil
Citigroup
Phillips 66
Mobil
Intl. Business Machines
Sears Roebuck
American Intl. Group
General Electric
DuPont
ITT Industries
Altria Group
Intl. Business Machines
Ford Motor
Amoco
Chrysler
Chrysler
Hewlett-Packard
CVS Caremark
Bethlehem Steel
U.S. Steel
State Farm Insurance Cos
Berkshire Hathaway
AT&T
CBS
Amoco
Prudential Ins. Co. of Am.
Home Depot
Valero Energy
Texaco
Shell Oil
DuPont
Verizon Communications
United Health Group
AT&T Technologies
AT&T Technologies
Kmart Holding
McKesson
Verizon Communications
Shell Oil
Conoco
Texaco
Cardinal Health
AmerisourceBergen
Kraft
DuPont
Citicorp
Altria Group
Fannie Mae
ChevronTexaco
Atlantic Richfield
ChevronTexaco
Bank of America Corp.
Costco Wholesale
Goodyear Tire & Rubber
CBS
Procter & Gamble
State Farm Insurance Cos
HP
Boeing
Occidental Petroleum
PepsiCo
J.P. Morgan Chase & Co.
Kroger
Forrás: Fortune Global 500
A globális városok hierarchikus csoportjai
(forrás: Beaverstock, Smith és Taylor 1999 nyomán szerk. Pirisi G.)
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok mezőgazdasága: Földbőség – területének alig 20%-a szántó; Nagyméretű birtokok erős koncentrációja; vertikális integráció; Hatékony, iparszerű, tőkeintenzív nagyüzemi gazdálkodás; Költségvetési támogatás, egyre fontosabb agribusiness; A globális élelmiszerexporton belül 13-15%-os az USA súlya;
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok mezőgazdasága: Tejövezet; Kukoricaövezet: Iowa, Illinois, Indiana; Búzaövek: a préri szárazabb felén, É-on tavaszi búza, D-en őszi búza; Vegyes gazdálkodás: kombinálódó növénytermesztés és állattenyésztés; Belső szubtrópusi öv: régi gyapotöv – 3. (Texas, Mississippi mente); Szubtrópusi tengerpart; Atlanti partvidék; Legeltető állattenyésztés; Csendes-óceáni partvidék; halászat;
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok mezőgazdasági termelési övezetei
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok bányászata, energiatermelése: Az ásványi energiahordozók és nyersanyagok legnagyobb fogyasztója, jelentős részben importál; Bizonyos ásványkincsek hiánya; költségcsökkentésre törekvés; környezeti károk „exportja”; stratégiai tartalékok; Szénvagyon egyenletes eloszlású – Appalache, Sziklás-hg. (pl. Wyoming) Kőolaj vezető szerepe – 1. felhasználó, 3. kitermelő, 1. importőr – Mexikói-öböl, Préri-fennsík DNY-i része, Alaszka, Kalifornia; Földgázmezők – Texas, Lousiana, Új-Mexikó, Oklahoma; Uránércvagyon – Sziklás-hg., Új-Mexikó (atomipar központjai a vízerőművek közelében – Tennessee, Columbia, Snake);
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok bányászata, energiatermelése: Hanyatló ércbányászat; Vasércbányászat: a Felső-tó környékén; Rézércbányászat (4.) – Arizona, (visszaszorult) – Ozark-fennsík, Alaszka;
Utah,
Új-Mexikó;
ólom-cink
Aranybányászat (3.) – főleg Nevada; molibdén (2.) – Denvertől Ny-ra, platina – Montana; Kősó (Mexikói-öböl, Nagy-tavaktól délre); foszfát (Florida, É-Karolina); kálisó (Új-Mexikó, Utah);
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok feldolgozóipara: Vas- és acélipar (először Pittsburgh, majd a Nagy-tavak környékén); Színesércek kohászata (a kitermelés körzetében); Timföldgyártás import bauxitból (Corpus Christi, Baton Rouge, Mobile); AL-kohászat (Columbia, Tennessee, Niagara); Az autógyártás hagyományos központja Detroit (GM, Ford, DaimlerChrysler), japán autógyárak („transplant korridor” – Ohiotól Alabamáig); Repülőgép-, rakéta- és űrhajózási eszközök (előbbiek Los Angeles, San Diego, Seattle, Fort Worth–Dallas, Atlanta, utóbbiak Houston, Cape Canaveral, Orlando, Huntsville); Elektronika (Szilícium-völgy, Boston), irodai gépgyártás, hírközlés (NYNJ), katonai megrendelések (LA, Phoenix), szerszámgépek (ÉK, Texas);
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok feldolgozóipara: Kőolajfinomítás, petrolkémia: Mexikói-öböl partvidékén (Corpus Christi, Galveston, Houston, New Orleans), közép-atlanti part, Nagy-tavak, Kalifornia; Műanyagok, műszálak előállítása, gyógyszergyártás: legdinamikusabb ágai (New York-Baltimore, Nagy-tavak);
a
vegyipar
Papíripar: a világtermelés ¼-ét adja; Textil- és ruházati ipar visszaszorulóban, New York az igényesebb szegmensben megőrizte vezető szerepét; legnagyobb importőr; Élelmiszeripar: húsipar Közép-Nyugaton, malomipar (Kansas City, Minneapolis-St. Paul, Buffalo), Coca-Cola Atlanta; Mg-i gépgyártás: Chicago, Memphis, Kalifornia;
kiegészítés Az Egyesült Államok gazdaságföldrajza Az Egyesült Államok szolgáltató szektor: A legjellegzetesebb posztindusztriális gazdaság; Vezető felsőoktatási intézmények ÉK-en (Harvard, Columbia, Princeton, Yale), Kaliforniában (Berkeley, Stanford, UCLA); Információs és kommunikációs technológiák alkalmazásában a világ élmezőnyében van („brain drain”); Pénzvilág központja – a nemzetközi pénzkereskedelem 40%-a; A világ vezető külkereskedelmi hatalma, nagyarányú deficit; Az egyik leglátogatottabb ország, turizmus bevételei alapján első;