A TERMÉSZET VILÁGA MELLÉKLETE
2015. AUGUSZTUS DIÁKPÁLYÁZAT
XXIV. TERMÉSZET–TUDOMÁNY DIÁKPÁLYÁZAT Megjelenik a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala támogatásával
EMBEREK ÉLNEK OTT, AHOL A PART SZAKAD…
A táborállási és a kulcsi magaspartok VIDA ZOLTÁN
Rudas Közgazdasági Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium Dunaújváros
A
domborzat a földrajzi környezet, illetve a táj egyik alapvető és meghatározó tényezője, melyet a természeti folyamatok mellett az ember műszaki-gazdasági tevékenysége, az antropogén folyamatok is formálnak. Ennek egyik eleme az építkezés, amely a természeti erők és a mostoha környezeti körülmények elleni védelmet, a mindenkori személyi, majd társadalmi biztonságot, az életkörülmények javítását szolgálta. A hazánkra jellemző urbanizáció következtében erősen növekszik az élet- és mozgásterületünket meghatározó mesterséges környezet, a technoszféra jelentősége, amely egyre jobban elszigetelt a természeti környezettel való érintkezés lehetőségeitől. Az építési munkálatok, eljárások alapvetően építménycentrikusak és erőszakos beavatkozást jelentenek a korábban kialakult környezeti egyensúlyba. A beruházások, különösen a nagyberuházások, jelentős terület-felhasználással járnak, s sokszor nem pótolható, nem újratermelhető természeti adottságok megváltoztatását, eltűnését eredményezik. A beruházás folyamán elmulasztott, tudatosan elhagyott vagy gondatlanul végrehajtott megoldások, az „önző”, ám ideiglenesnek bizonyuló megtakarítások a későbbiekben hatványozott veszteségforrássá, pótköltség-ráfordításokká válhatnak. Dolgozatomban Dunaújváros-Táborállás magaspartjainak múltját és jelenét mutatom be. Kísérletet teszek arra, hogy átfogó képet nyújtsak a helyi csuszamlásokról. Ennek megértéséhez fontos kitérni a terület természeti adottságaira és az emberi beavatkozás során bekövetkező változásokra is. Munkámban a vizsgált terü-
let rövid földrajzi – földtörténeti, talajtani, morfológiai, vízrajzi – áttekintése után a csuszamlások elleni védekezés állomásait mutatom be részletesen. A város múltjának áttekintésében az elmúlt 60 év jelentősebb csuszamlásai kerülnek bemutatásra, majd a jelenlegi védekezés szakaszainak létesítményei következnek. Helyszíni viszonyok Dunaújváros-Táborállásnak az alföldi Duna menti fekvése a legjelentősebb földrajzi tényezője. A folyam itt két alföldi középtáj határán folyik. A folyót K felől 20– 25 km széles ártér, a Dunamenti-síkság kíséri Budapesttől Bajáig. A Duna jobb partján pedig a lösszel és a homokkal borított alacsony, hullámos felszínű átmeneti terület, a Mezőföld terül el. A Mezőföld a Duna árterénél itt átlagosan 40–80 m-rel fekszik magasabban. Dunaújváros és környéke a Pentelei-löszplatón helyezkedik el, a mezőföldi magaspart mentén, Budapesttől 67 km-nyire. Az 50–60 m magas, meredek löszfalat Kulcs és Dunaföldvár között csak néhány helyen szakítják meg a Duna ártere felé kifutó kisebb völgyek (1. ábra). Dunaújváros és körzetének természetföldrajza azonban nem jellemezhető a Mezőföld általános, alföldi jellegű tulajdonságaival. A város alapvetően három eltérő felszínforma-típus határán fekszik. Területén találkozik a mezőföldi löszplató és a dunai ártér, a kettő határvonalát pedig a Duna menti magaspart képezi. A város területének emberi léptékben is érzékelhető természetes felszínformálódásában Európa második legnagyobb folyója, a Duna játssza a főszerepet. A meredek
1. ábra. A vizsgált terület elhelyezkedése (Forrás: Google Earth) magaspartokról elmondható, hogy a leggyorsabban változó formák. A Duna menti magaspart fokozatos hátrálását, ismétlődő csuszamlásait a folyó keletről nyugatra történt/történő „vándorlása” okozza. A település szinte teljes egésze az egykori szocialista mintaváros centruma és más városrészei a Pentelei-löszplatón találhatók. A plató a Seregélyesi-völgy és a Duna között helyezkedik el, a környező hordalékkúppal borított alacsonyabban fekvő területekből aszimmetrikusan, féloldalasan kibillent helyzetben emelkedik CXIII
termeszetvilaga_1508_diak.indd 113
2015.08.03. 17:52:53
A TERMÉSZET VILÁGA MELLÉKLETE
4. ábra. Grass 2 D-s domborzati modell 2. ábra. Dunaújváros és környékének litológiai térképe (Forrás: Szerk.: Ádám L., 1979) ki. Dunaújváros körzetében ennek átlagos vastagsága 60 méter, magassága a tengerszint feletti 180 métert is eléri. A lösztakaró kiterjedése délkelet felé keskenyedik (2. ábra) (Ádám, Boros, 1979). Geológiai- és talajadottságok A lösz (típusos lösz) nagyrészt homokliszt-szemcsékből álló, mésszel lazán ös�szecementálódott, egynemű, fakósárga színű, vízáteresztő, laza, porózus kőzet. 3. ábra. Löszösszlet tagolása (Forrás: Ádám, Boros, 1979, Szerk.: a szerző)
tegződését. Ezen különböző, eltérő eredetű rétegek, más, nem löszeredetű rétegekkel együtt alkotják a dunaújvárosi löszösszletet. A löszösszletben részletes vizsgálatok alapján különböztették meg a különböző löszfajtákat, melyek így löszsorozatot alkotnak (Pécsi, 1993). A magyarországi löszök litológiai tulajdonságaik alapján két, jól elkülöníthető egységre, a fiatal lösz és az öreg lösz sorozatra bonthatók. Miután a löszök kronológiája mára vitatott kérdéssé vált, dolgozatomban a Pécsi Márton féle beosztást tekintem kiindulási pontnak. (3. ábra). A 10–20 m vastag, gyengén tömörödött fiatal löszt mészben gazdag, rendszerint több csernozjomszerű, sötétbarna fosszilis talaj tagolja. Az öreg lösz erősebben tömörödött és kevesebb benne a mész, bár a mészkonkréciók (löszbabák) előfordulása az egyes löszrétegekben is gyakori. Az öreg lösz közé folyóvízi homokos réte-
Keletkezésekor a szél által szállított por felhalmozódott, majd fokozatos mállás és talajképződés útján alakult kőzetté (Borsy, 1993). A Penteleilöszplató nem tekinthető egynemű típusos löszkötegnek. Benne finoman elkülönült rétegek alakultak ki. A viszonylag vas6. ábra. Metszet a domborzati modellből tag típusos löszkötegek mellett a szél felszínformáló, fel- gek és ártéri képződmények is települnek. halmozó munkája, a folyóvíz és a lejtőle- Túlsúlyban vannak az eltemetett vörösesmosás folyamatai létrehozták a homokos barna és okkervörös erdőtalajok. (Pécsi, löszök, löszszerű képződmények, elteme- 1993) A 60 méter vastag dunaújvárosi tett talajok és homokrétegek egyedi ré- löszösszlet körülbelül 20 rétegre tagolható. Ezek közül 7–8 eltemetett talaj, 8–9 lösz5. ábra. Grass réteg és egyes részeken 2 egyedi homok2 D-s domborzati modell réteg különíthető el. A felső 20 méterben a fiatalabb lösztípusok az uralkodók, itt homokos és típusos löszrétegek találhatók. Ezek a löszfajták kevéssé koncentráltak, kis keménységűek. A 20 méter alatti rétegekben idősebb löszképződményeket találunk. E képződmények jóval koncentráltabbak. Legnagyobb mélységben iszapos, homokos löszszerű rétegek különíthetők el, melyek vöröses vagy szürkés színűek is lehetnek. A 4. ábrán az általam kiemelt közepes- és legnagyobb Duna-vízállás áztatja a rétegeket, melyek csúszópályái a későbbi mozgásoknak. Grass GIS Térinformatikai modellek A dolgozat készítése során a domborzatmodellek kezelését, elemzését modern geoinformatikai eszközök és módszerek
CXIV
termeszetvilaga_1508_diak.indd 114
2015.08.03. 17:52:55
DIÁKPÁLYÁZAT
7. ábra. Lejtőkitettség térkép a vizsgált területről alkalmazásával valósítottam meg. A munkafázisok végrehajtásakor több programot is felhasználtam. A vizsgált térségben a felszín földtani képződményei és a domborzat aránylag egyveretű. Három különböző domborzati formatípus; a mezőföldi löszös plató, a dunai ártér és a kettő határvonalán a Duna menti magaspart kapcsolódik genetikailag egymáshoz. Ezek jól elkülöníthetők a 2,5 D-s domborzati képen. A domborzati modellt a Grass GIS térinformatikai programmal készítettem. Alább az elkészített térinformatikai modellek láthatók (4–10. ábra). Kulcs és Dunaújváros közötti magaspart szakasz
8. ábra. 2,5D-s domborzati modell A vizsgált terület mintegy 20–25 km hosszan húzódik. A pannóniai korú tengeri agyagon 40–50 m vastag lösztakaró halmozódott fel. A magaspart a Duna medrétől 200–300 m-re helyezkedik el. Belső területeit régi és új csuszamlásos halmazok foglalják el. A problémát a Mezőföld felől nyomás alatt érkező rétegvizek hegylábi omladékában történő feltorlódása okozza, a korábbi nagy tektonikai mozgások aktív zónájában. A teljes Duna-parti sáv, illetve a szakadó parttal lezökkent magasparti szakasz, a mozgásokkal veszélyeztetett területhez tartozik a kisebb mellékvölgyekkel együtt.
meg kellőképpen a talajés talajvízviszonyokat, ráadásul a közművek gyorsan, alacsony színvonalon épültek ki, nem ügyeltek a talajba folyó csapadék elvezetésére, így a talajvíz szintje néhol akár 13 cm-rel is megemelkedett. A történtek után 1968-ban létrehozták a Partfigyelő és Fenntartó Költségvetési Üzemet. Ez a szervezet építette ki (1. kép) és üzemeltette a ma is látható és működő 9. ábra. Lejtőszög térkép 10. ábra. Reliefenergia térkép partfalvédelmi rendszert 1992-ig. Nevet változtatA felszeletelődött fosszilis csuszam- va Dunaújvárosi Partvédelmi Vállalatként ma láshalmazon belül több lokális mozgás tör- is működik. A vállalat ellenőrzése alatt álló tetént. A mozgások kiváltó oka a feltorlódott rület nagysága 176,3 hektár. Ilyen szempontrétegvíz, illetve a mozgásveszélyes zónán belüli közműhibás csőtörések, és szennyvízszikkasztások okozta elvizesedés. Emellett az eróziós tevékenység folytán kialakult mélyutak part- 11. ábra. Jelentősebb csuszamlások Dunaújvárosban 1963–2007 között falai is omlás(Forrás: Schweitzer, 2011) veszélyesek. Dunaújváros térségében a város lakótelepei és gyárai mind a mezőföldi löszös fennsíkra települnek, míg a Duna-völgyi ártér zöldövezetként hasznosult. A Duna ártéri szigetére pedig a kikötő és berendezései épültek. A mezőföldi löszfennsík, a Duna menti ártér, a löszös magaspart lényegében különkülön egy-egy geomorfológiai formatípust képvisel. A dunaújvárosi partszakaszon gyors egymásutánban lezajlott mozgások (11. ábra) miatt elhatározták a magaspart védelmét, 1. kép. A partfalvédelmi rendszer annak teljes műszaki rendezését. Ennek Dunaújvárosnál során igen jelentős földtani és hidrogeológiai felmérés készült. A csuszamlások azo- ból Dunaújváros egészen egyedülálló, a város kon a területeken következett be, ahol az beépített területe és a Duna között létrehozott ún. „talajvízdómok” voltak, vagyis a talaj- rendszernek Európában sincs párja. víz gyors emelkedése volt a csuszamlás fő okozója (Schweitzer, 2011). 2. kép. A rézsűszerűen kialakított tereplépcsők A dunaújvárosi löszpartfal védőműrendszere Az 1964–65-ös esetek késztették az akkori döntéshozókat és mérnököket arra, hogy megkeressék a város tervezésében és kivitelezésében egyaránt fellelhető esetleges meggondolatlanságokat, hibákat. A város építése során durván beavatkoztak a természetes ökológiai viszonyokba. Nem vizsgálták CXV
termeszetvilaga_1508_diak.indd 115
2015.08.03. 17:52:56
A TERMÉSZET VILÁGA MELLÉKLETE
3. kép. Drének felszínre bukkanása a Harcsa utcában (A szerző felvételei) Felszínét tekintve a védőmű a város felől egy, a város szintjével egybeeső sétánnyal övezett övárokban kezdődik. A sétányról lenézve láthatjuk a rézsűszerűen kialakított tereplépcsőket (2. kép). A lépcsők fokai kialakításuk idején derékszöget zártak be, ma már kissé a Duna felé lejtenek. A meredek lépcsőrendszer egy kisebb lejtésű, ún. törmeléklejtőben folytatódik. A törmeléklejtő pedig a teljesen vízszintes, feltöltött kazettákba torkollik. A védelem lényege a löszpartfalba beszivárgó víznek a Duna irányába való kivezetése. Ehhez a nagy partfalcsúszás után a védőmű lényegi részét képező víztelenítő berendezéseket építettek ki. Ilyenek a források, víztelenítő aknák, -kutak, -horhosok és -tárók. A Duna vízjárását, vízállás-változásait is rendszeresen ellenőrzik, hiszen a folyó vízszintingadozásai, különösen az árhullám hirtelen levonulása és az ezzel járó nagymértékű nyomásváltozás jelentősen gyengítheti a löszpartfal stabilitását. A védőmű Táborállás területén nem épült ki. Így a partmozgások Dunaújváros ezen területét érintették az ezredforduló után. A lakott területen a csúszások és
omlások miatt kezdődött a védőmű kiépítésének első szakasza. A tervezett stabilizációs feladatok ütemezésének műszaki és gazdaságossági szempontjai is vannak, így a táborállási partszakasz I. ütemének stabilizációs feladatait további 3 szakaszra bontva javasolták kialakítani. A stabilizációs munka 1. ütemének elsősorban a mozgásban lévő talaj gyors kiszárítása és a mozgások mérséklése volt a feladata, hogy a későbbi stabilizációs beavatkozásokat (kőbordázás, szennyvízcsatornázás, cölöpözés, felszíni vízelvezetés, felső partfaltag vasbeton gerendarácsa stb.) el lehessen végezni (3. kép). A 2010 novemberében kezdődött mozgás azóta sem állt le, a leszakadt partfal mozgása változó sebességgel, de folyamatosan halad. Az alábbi képekből (4–7. kép) a mozgás nagyságára és ütemére lehet következtetni (Kisely, 2011):
ti domboldalon jelentős mértékű felszín közeli talajmozgások történtek. A Duna árhullámának a levonulása után a mozgások észrevehetően felerősödtek. A meg-
4. kép. Ivó utcával párhuzamos szakadás 1/1 (2010-10-13) (Forrás: Sycons Kft.)
Kulcs település partfalrendszere A Duna jobb partján fekvő település üdülőterületének nagyobb része az évezredekkel, évszázadokkal korábbi csúszások, talajmozgások földtömegeire, a partomlások törmeléklejtőjére esik. A mozgások az elmúlt évtizedekben is folytatódtak, komoly károkat okozva az egyre jobban beépülő területen. A mozgásokkal érintett területeken főként hétvégi házak vannak/voltak, de néhány, télen-nyáron lakott családi ház is található. Az utóbbi időszak mozgásait, a terep, a lépcsők, a 2665/7 hrsz. ingatlanon állt hétvégi ház repedéseit már a 2010. májusi nagy esőzések után észlelték. Később újabb repedések keletkeztek, a régebbiek tágassága nőtt. Október közepén azután a Dunasor É-i végénél, a Sőtér sétány alat-
12. ábra. A kulcsi mederfenék felgyűrődése (A szerző felvétele)
5. kép. Ivó utcával párhuzamos szakadás 1/2 (2010-11-05) (Forrás: Sycons Kft.)
6. kép. Ivó utcával párhuzamos szakadás 1/3 (2011-01-21) (Forrás: Sycons Kft.)
7. kép. Ivó utcával párhuzamos szakadás 1/4 (2011-01-21) (Forrás: Sycons Kft.) csúszott tömeg feltorlódott a Dunában a part közelben (12. ábra). 2011. január 17-én 23 óra körül hangos robajjal megcsúszott a Dunára néző Deák F. u. – Hullám u. környezetének altalaja. CXVI
termeszetvilaga_1508_diak.indd 116
2015.08.03. 17:52:58
DIÁKPÁLYÁZAT Az említett okok miatt nagy területeken be is következett a felszínközeli talajmozgás, amit a víznyomócső törések sora még fel is gyorsított. Vagyis a kötött rétegek feletti „felpuhult” altalajzónában a nyírószilárdság mobilizálódott, majd másodlagos jelenségek zajlottak le: a felső részen lévő talajtömeg (döntően áthalmozott löszomladék) húzott állapotba került. A strand mögötti domblábnál, a Dunameder szélénél (a középvízi partélnél kissé lejjebb) a lecsúszott alsó földtömeg feltorlódott, kissé szétterült, és önmagát (a mozgást) blokkolta. 2014. január végén, február elején még a Duna vízszint alatt volt ez a parttal párhuza8–9. kép. Kulcsi utcaképek mosan húzódó, feltorlódott (Forrás: Dunaújváros Online, 2011) „szigetecske”; amely március közepén már egy fellaTöbb ház életveszélyessé vált. A sérült zult, puha anyagú gátként emelkedett ki a házakat statikusok vizsgálták. A talaj- strand kavicstakarójából (10. kép). mozgás három területen nagyszámú ingatlant érintett. Összegzés Méreteit tekintve a kulcsi földcsuszamlások a Magyarországon eddig bekövetke- Napjainkban a partvédelem szükségeszett legnagyobbak közé sorolhatók (8–9. ségét mutatják azok a tömegmozgákép). A vízszintemelkedés miatt megnőtt sos folyamatok, amelyek Dunaújvárosaz agyagrétegek közé zárt homokos iszap, Táborállásban és tágabb környezetében, finomhomok erekben a nyírószilárdságot Kulcson az elmúlt években aktivizácsökkentő pórusvíznyomás (semleges fe- lódtak. Kérdésként merülhet fel: men�szültség), de jelentősen nőtt a nyírófeszült- nyi pénzt érdemes beleölni a védekezéségeket fokozó, a folyó felé való áramlás- si munkákba? Hány Dunaújváros, Kulcs ból származó tömegerő is. kell ahhoz, hogy a Duna jobb partján ne A felszínközeli talajmozgások „bombá- lehessen építkezni? Van-e felelősségük az ja” tehát a térszín alatt „elrejtve jelen volt”. önkormányzatoknak abban, hogy kiadták „Gyújtózsinórként” valószínűleg a partfalak mögöt10. kép. A kulcsi mederfenék ti területen összegyűlt, és felgyűrődés méretei a Dunában az „agyagteknőből” túlfo(Forrás: a szerző) lyó belvíz szolgált. A „gyújtózsinórt lángra lobbantó gyufát” a Duna áradása jelentette, amely a domb lábánál visszaduzzasztotta a talajvizet, aminek hatására csökkent a lejtőláb erősen felpuhult talajának a nyírószilárdsága, és így a csúszást akadályozó erő is; és ez a biztonsági tényező drasztikus csökkenését idézte elő. Tovább rontotta azután a „helyzetet” a gyors dunai apadás, és az azzal járó talajvíz áramlási nyomásnövekedés.
az építési engedélyeket? A feltett kérdésekre nem ez a munka, hanem a döntéshozók adhatják meg a választ. Mást nem tehetek, mint felhívom a figyelmet azokra a potenciálisan veszélyes területekre, amelyek életvitelszerűen lakottak, így emberáldozatokkal járnak/járhatnak katasztrófa esetén. Hiszen mindannyian ismerjük – amiről gyakran megfeledkezünk – : a kis erő - nagy idő elvet. Eszerint a látszatra jelentéktelen erőhatások hosszú geológiai időszakok alatt komoly felszínalakításra képesek. v A szerző az Önálló kutatások, elméleti összegzések kategória harmadik díjasa.
Irodalom Kulcsi Krónika. (2011. március). Ádám, L., & Boros, F. (szerk.). (1979). Dunaújváros földrajza. Budapest: Akadémiai kiadó. Borsy, Z. (Szerk.). (1993). Általános természetföldrajz, Fejezetek az általános természetföldrajz köréből. Budapest: Nemzeti Tankönyvkiadó. Dr. Fodor, T., & Dr. Kleb, B. (1986). Magyarország mérnökgeológiai áttekintése. Budapest: Műszaki Könyvkiadó. Dr. Frisnyák, S. (1995). Magyarország történeti földrajza. Budapest: Nemzeti Tankönyvkiadó. Dr. Karátson, D. (Szerk.). (2010). Pannon Enciklopédia - Magyarország földje. Budapest: Urbis Könyvkiadó. Dr. Marosi, S., & Dr. Somogyi, S. (1990). Magyarország kistájainak kataszere I. Budapest: Magyar Tudományos Akadémia Földtudományi Intézet. Fülöp, J. (1994). Magyarország geológiája, Paleozoikum II. Budapest: Akadémiai Kiadó. Google Earth. GRASS GIS (Térinformatikai Program). http://sztalinvaros.uw.hu/dunaujvaros2.php. Juhász, Á. (1987). Évmilliók emlékei, Magyarország földtörténete és ásványi kincsei. Budapest: Gondolat Kiadó. Kisely, T. (2011). Dunaújváros Táborállás területén lévő mozgásveszélyes partfalak stabilizálása. Budapest: MÉLYÉPTERV Kultúrmérnöki Kft. Mezősi, G. (2011). Magyarország természetföldrajza. Budapest: Akadémiai Kiadó. Pécsi, M. (1993). Negyedkor és löszkutatás. Budapest: Akadémiai kiadó. Schweitzer, F. (2011). Katasztrófák nyomában (Stratégiai jellegű természetföldrajzi kutatások). Budapest: Magyar Tudományos Akadémia Földtudományi Intézet. Szabó, J. (1996). Csuszamlásos folyamatok szerepe a magyarországi tájak geomorfolóiai fejlődésében. Debrecen: Kossuth Egyetemi Kiadó.
CXVII
termeszetvilaga_1508_diak.indd 117
2015.08.03. 17:52:58