BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA GAZDÁLKODÁSI KAR ZALAEGERSZEG
Projekt erőforrás és költségtervezés, kockázatkezelés a Zala Elektro Kft-nél a Zalaegerszeg Kórház projektben
Belső konzulens: Dr. Szatmár Ferenc
Név: Antal Richárd Tagozat: nappali Szak: gazdálkodásmenedzsment Szakirány: szolgáltatásmenedzsment
Külső konzulens: Kulcsár Gyula
2015
4. sz. melléklet: könyvtári átvétel igazolása BUDAPESTI (,AZDASAGI fÓISKOlA
~ BGF
GAZDALKODASI KAR ZALAEGERSZEG
... -,..
....... .,. ..... .... .... ... . ...•••. ....... .......... ..... ....... .... ."
:::::: :~::~ ,
H-8900 Zalaegerszeg, Gasparicl1lJ 18/ A Te l. +36 (92) 509-900 .. Fax: +36 (92) 509-930
BUDAPEST BUS INE SS SCHOOL
NYILATKOZAT
a szakdolgozat digitális formátumának benyújtásáról
A hallgató neve: Antal Richárd ........................................................................................ .... .. Szak/szakirány: Gazdálkodás menedzsment/Szolgáltatás menedzsment .... ..... ....... . Neptun kód: BJWIFB .. ...... . A szakdolgozat megvédésének dátuma (év): 2015 ........ . A szakdolgozat pontos címe: ... Projekt erőforrás és költségtervezés, kockázatkezelés a Zala Elektro Kft-nél a Zalaegerszeg Kórház projektben ................................. .... ............................ ......................... . Belső konzulens neve: Dr. Szatmári Ferenc .............................. .. ... .................. ...... ......... .. Külső konzulens neve: Kulcsár Gyula ... ................. ................................. ... ..... .......... ... .. . , Legalább 5 kulcsszó a dolgozat tartalmára vonatkozóan: ... projekt, erőforrás, költségtervezés, kockázatkezelés, kockázatelemzés .............. ..
Benyújtott szakdolgozatom nem titkosított / titkosított. (Kérjük a megfelelőt aláhúznif Titkosított dolgozat esetén kétjük a titkosítási kérelem egy eredeti példányát leadni: a kérelem digitális másolatának a szakdolgozat digitális formátumában szerepelnie kell.)
Hozzájárulok / nem járulok hozzá, hog y nem titkosított szakdolgozatomat a interneten a nyilvánosság számára közzétegye. (Kétjük a Hozzájárulásom - szerzői jogaim maradéktalan tiszteletben tartása mellett - egy nem kizárólagos, időtartamra nem korlátozott felhasználási engedély. főiskola ki:lnyvtára az megfelelőt aláhúznif)
Felelősségem tudatában kijelentem, hogy szakdolgozatom digitális adatállománya mindenben eleget tesz a vonatkozó és hatályos intézményi előírásoknak, tartalma megegyezik a nyomtatott formában benyújtott szakdolgozatommal.
/\-~ n
lL ~~, "--
Ic.... ..~ .... ... ... ........ ..... . .... ~
Dátum: 2015-05-05 ........................ .
hallgató aláírása
25
~
,
,
Tartalomjegyzék Bevezetés ................................................................................................................................... 3 Témaválasztás ........................................................................................................................... 5 1.
Projekt és Projektmenedzsment .................................................................................... 6 1.1 A Projekt........................................................................................................................... 6 1.2 A Projektmenedzsment..................................................................................................... 8
2.
Zala Elektro Kft. bemutatása ...................................................................................... 10 2.1 A társaság létrejötte ........................................................................................................ 10 2.2 Megbízások, Munkák ..................................................................................................... 11 2.3 A Kft. gazdasági helyzete ............................................................................................... 15
3.
Zalaegerszeg Kórház Projekt ...................................................................................... 16 3.1 Zala Megyei Kórház ....................................................................................................... 16 3.2 Projekt alapadatok .......................................................................................................... 17 3.3 Projekt feltételek............................................................................................................. 18 3.4 Projekt célja .................................................................................................................... 20 3.5 Projekt ciklusok .............................................................................................................. 21 3.6. Építési Napló ................................................................................................................. 25 3.7 Megvalósításban résztvevők........................................................................................... 26
4.
Elemzés, tervezés ........................................................................................................... 30 4.1 SWOT elemzés ............................................................................................................... 30 4.2 Probléma-fa .................................................................................................................... 32 4.3 Cél-fa .............................................................................................................................. 33 4.4 Logikai keretmátrix ........................................................................................................ 34
5.
Bizonytalanságok .......................................................................................................... 35
6.
Erőforrás tervezés ......................................................................................................... 36 6.1 Emberi erőforrás ............................................................................................................. 36 6.2 Gépi Erőforrások ............................................................................................................ 37 6.3 Anyag jellegű erőforrások .............................................................................................. 38
7.
Költségvetés ................................................................................................................... 41 7.1 Költségvetés tervezése a Zala elektro Kft-nél ................................................................ 41 7.2 Cash-flow a Microsoft Projekt programmal ................................................................... 41
8.
Projekttervezés .............................................................................................................. 45
1
8.1 Szerződés típusok ........................................................................................................... 45 8.2 Pénzügyi elszámolás módja............................................................................................ 47 8.3 Kivitelezői profil ............................................................................................................ 49 8.4 Projekt profil................................................................................................................... 50 8.5 Pénzügyi biztosítékok..................................................................................................... 50 Kockázatelemzés, kockázatkezelés .............................................................................. 53
9.
9.1 Kockázatelemzés ............................................................................................................ 54 9.2 Kockázatkezelés ............................................................................................................. 56 9.3 Kockázatelemzés a Zalaegerszeg Kórház Porjektben .................................................... 57 9.4 Kockázatértékelés a különböző munkakörben dolgozókról ........................................... 61 10.
Összegzés, javaslatok .................................................................................................... 63
11.
Irodalomjegyzék............................................................................................................ 65
12.
Mellékletek .................................................................................................................... 66
13.
Szerzői nyilatkozat ........................................................................................................ 80
14.
Konzultációs lap ..........................................................Hiba! A könyvjelző nem létezik.
15.
Szerzői összefoglalás ..................................................................................................... 81
2
Bevezetés Mi a projekt? Mit nevezünk projektmenedzsmentnek? Hogyan alakult ki? Kik a résztvevők és mik a feladataik? Mely költség felmerülések lehetségesek? Mik a kockázatok? Hogyan lehet ezeket kezelni? Milyen módszerek, lehetőségek vannak? Milyen szervezeti keretek között lehet megvalósítani a projektet és a projektmenedzsmentet? Mik a sikeres megvalósítás kritériumai? A projektmenedzsment alapjai a 40-es évek kezdetétől az 50-es évek végéig jöttek létre. Az USA-ban a hadiipar projektjeinek megvalósítására alkalmazták. Később építőipari cégek kisebb létesítmények megvalósításánál, valamint autógyártó cégek új típusok fejlesztésével kapcsolatban használták a projekt fogalmát. Napjainkban minden területen a globalizáció hatásait érzékelhetjük. Gyorsabbá vált a kommunikáció és az információtovábbítás sebessége. Tömegek számára vált lehetővé, hogy részt vegyenek a világméretű kommunikációban. Nagymértékben fejlődött a közlekedési és szállítási infrastruktúra. A világ minden tájára gyorsan el tudunk jutni. Felgyorsult a műszaki fejlődés. Manapság egyre több projekt születik, és ez összefüggésben van a verseny erősödésével, az Európai Unióhoz történő csatlakozással, a számítógépek elterjedésével, a környezet gyors változásával és az ehhez történő alkalmazkodás kényszerével. A társadalmi-gazdasági változások, melyek Magyarországon végbementek, előmozdították a projektirányítási módszerek elterjedését. Ebben nagy szerepe van a megváltozott tulajdonviszonyoknak, a piacgazdaság kibontakozásának, a vegyes vállalatok és a multinacionális cégek megjelenésének. Ezt mi sem mutatja jobban, hogy az utóbbi években Magyarországon is több nagy és jelentős projekt valósult meg. 1994-ben Győrben átadták az Audi gyárat, amely azóta Magyarországon folyamatosan fejlődik, bővül, terjeszkedik. 2011-ben szintén egy autóipari nagyhatalom a Mercedes-Benz is Magyarországot választotta új gyárának helyszínéül. Általában akkor kerül sor projektszervezet létrehozására, amikor bonyolult, komplex, egyedi
3
feladatot kell teljesíteni, meghatározott időkorlátok és pénzügyi feltételek között. Egyre több vállalat ismeri meg azokat a különleges előnyöket, amelyeket a projektmenedzsment kínál. Például ilyen előny a gyors termékfejlesztés, a pénzügyi és emberi erőforrások hatékonyabb kihasználása a kommunikáció megkönnyítése különböző területek között.
4
Témaválasztás Diplomadolgozatom témája a projekt erőforrás és költségtervezés, kockázatkezelés. A téma kiválasztásában három fontos tényező játszott szerepet. 1. Főiskolai tanulmányaim során több érdekes és élvezetes előadáson vettem részt a projektmenedzsment tantárgyból, amelyek egyre inkább felkeltették az érdeklődésemet a projektmenedzsment
iránt.
A
projektek
felépítése,
megtervezése,
erőforrás
és
költségtervezése, kockázatkezelése iránt. 2. Szakmai gyakorlatomat a Zala Elektro Épületvillamossági Kft-nél töltöttem. Itt rengeteg projekt volt folyamatban és folyamatosan voltak kilátásban új projektek is. Felkeltette érdeklődésemet, hogy milyen munkafolyamatok, tervezések mennek végbe egy projekt megvalósulásáig. 3. Továbbá szerettem volna tudásomat továbbfejleszteni a projektmenedzselésben. A projekt kiválasztásában döntő szerepe volt annak, hogy a Kft. nagy gyakorlatra tett szert a működése folyamán egészségügyi intézmények villamos kivitelezésében. A
társaságnál
fő
tevékenység
a
villamos
kivitelezés,
így
elengedhetetlen
a
projektmenedzsment. A piaci pozíció megszilárdítása és kiterjesztése, az eredményesség növelése a belső működési-irányítási szervezettség és tudatosság kiterjesztésének eszköze.
5
1.
Projekt és Projektmenedzsment
Egy kis gondolatébresztő, hogy ki hogyan vélekedik a projektről
1.
ábra: Projekt értelmezése más-más szemszögben
Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment
1.1 A Projekt „Aki tornyot akar építeni, nem ül le előbb, hogy kiszámítsa a költségeket vajon futja-e pénzből, hogy fel is építse? Azután, hogy az alapokat lerakta, de befejezni nem tudta, mindenki, aki csak látja, kicsúfolja.” (Lukács 14,28-29)
Az egész világon akár merre járunk, rengeteg projekttel találkozhatunk itthon is és külföldön is egyaránt. Minden projektnek mások a tulajdonságai, más sajátos jellemzőkkel rendelkezik. Egy új épület megépítése vagy egy meglévő bővítése, rendbetétele más, mint például egy
6
kutatóprogram megvalósítása. Napjainkban legtöbbször valami újat, egyszeri feladatot kell megvalósítaniuk a szervezeteknek, ami eltér a napi feladataiktól. Projekteket kell megvalósítaniuk, hogy a környezetben zajló állandó változásokhoz alkalmazkodni tudjanak. A projektek általánosságban megvalósítandó céllal rendelkeznek, idő és költségkeret meghatározása is szükséges, valamint sajnos a mai világban számolni kell bizonyos kockázati tényezőkkel. 1
„A projekt egy olyan egyedi folyamatrendszer, amely kezdési és befejezési időpontokkal
megjelölt, specifikus követelményeknek – határidő, költség, erőforrás – megfelelő célkitűzés elérése érdekében vállalt, koordinált és kontrollált tevékenységek csoportja.” A projekt definíciójára rengeteg megfogalmazást találni a szakirodalmakban. Ez függhet attól, hogy milyen projektről beszélünk és, hogy mi is a célja.
2. ábra: Projekt háromszög modell Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment
2
Projektek csoportosítás: Alapcsoportosításuk szerint: Műszaki projektek
Innovációs projektek
Mega projektek
Végeredmény szerint: Széria jellegű
1 2
Önmagában egységes
Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-2012 -0010, Projekt és Pályázatmenedzsment Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-2012 -0010, Projekt és Pályázatmenedzsment
7
Beruházó és tulajdonos elkülönülése alapján: Belső
Külső
Bel-üzleti
Céljuk szerint: Beruházási
K+F
Szellemi szolgáltatási
Lokyer és Gordon szerint: Jövedelem projekt
Tőke projekt
1.2 A Projektmenedzsment A projektmenedzsment számos fejlődési szakaszon ment keresztül, amíg önálló szakterületté fejlődött ki. A vállalatok és a különböző szakterületek nagy része a projektmenedzsmentet régen nem ismerték el munkavégzésre alkalmas módszernek. A XX. század második felében a szervezetek egyik létformájává vált a folyamatos változás. A minőségi követelmények mellett a gyorsaság is a versenyképesség elsődleges feltétele lett. Ezek a körülmények megkövetelték a szervezetektől a stratégiai gondolkodást, valamint a célok eredményes és gyors megvalósítását. A stratégiai célok megvalósításának a módja a projektmenedzsment. A projektmenedzsment
is
a
szervezeti
változások
megvalósításának
szükséges
eszközrendszerébe tartozik. Azok a vállalatok, amelyek a versenyben az élen akarnak járni, felismerték, hogy a projektmenedzsment a tevékenységük részévé kell, hogy váljon. A projektmenedzsment valahol a vezetés stratégiai és operatív szintjei között van, a stratégiai célok realizálását valósítja meg, ennek következtében a stratégiai célok a napi operatív működés szintjére transzformálódnak. Az operatív menedzsment és a stratégiai menedzsment időben folyamatos tevékenység, míg a projektmenedzsment mindig egy egyedi cél elérésére összpontosít. 3
„Egy vagy több személy által végzett – tudatos erőfeszítések folyamata, mely az erőforrások
(tudás, képességek, eszközök, technikák, pénz) tervezéséből, irányításából és ellenőrzéséből áll, annak érdekében, hogy a projekt megfeleljen a partneri követelményeknek, a kitűzött céloknak, illetve idő- és költségkorlátoknak.”
3
Henczi L.- Murvai L. 2012. p. 41 Henczi Lajos-Murvai László (2012): Projekttervezés és projektmenedzsment. Budapest, Saldo Zrt., ISBN 978 963 63 8399-2
8
A projektmenedzsment jelen van az indulástól egészen a projekt zárásáig. Nagyon összetett és sokoldalú feladata van ezen időszak alatt. Végre kell hajtania a tervezést mellyel pontosan meghatározza a tevékenységeket, kijelöli a projekt team-et, valamint a költségeket és a munkavégzési időt is megtervezi. A meghatározott terveket meg is kell valósítani. Projektek megvalósítása során rengeteg feladatot jóvá kell hagynia. Elengedhetetlen a megvalósulási folyamatok kontrollálása, a munkafolyamatok folyamatos ellenőrzése, esetleges hibák megelőzése vagy azok kijavítása. Nyomon kell követnie a projekt ütemtervét, a mérföldkövek megvalósulásának lehetőségeit. Fel kell készülnie esetleges hibákra és azok kivédésére, így célszerű eltéréselemzést is végeznie. Vannak persze olyan dolgok, amelyek korlátozzák a menedzsmentet. Ilyenek az idő hiánya, a költségek korlátossága, a minőség követelményei. Összefoglalva tehát a projektmenedzser feladata nagyon fontos egy-egy projektnél. Fel kell ismernie a veszélyeket, azokat elhárítani. Sikerre kell vinnie a projektet, a kockázatok és a felmerülő nehézségek ellenére.
9
Zala Elektro Kft. bemutatása
2.
2.1 A társaság létrejötte A ZÁÉV Építőipari Zrt. az ország öt legnagyobb építőipari vállalatának egyikei közé tartozik. Már több mint 60 éve jelen vannak az építőiparban. Ez a megfelelő szakembereknek és a minőségi munkának köszönhető legfőképp. A cég profilja a magasépítési fővállalkozás és a generál kivitelezés, de tevékenységi köre kiterjed még műemlékek felújítására, mélyépítési munkákra is. A vállalat elsősorban a Dunántúlon és Budapesten végez munkákat, de már jelen voltak több, az ország keleti felében zajló munkáknál is. A társaság célja és egyben erőssége is, hogy leányvállalataival együttműködve, megbízható és magas színvonalú munkát ad ki a kezéből, határidőre és kedvező áron teljesítve. Leányvállalatai:
-
ZALA- ELEKTRO Épületvillamossági, Szerelő és Szolgáltató Kft.
-
Z-PANNON Építőipari Kivitelező és Fővállalkozó Kft.
-
READYMIX Zala Betongyártó Kft.
-
SZEÁNSZ Építő Kivitelező és Ingatlanforgalmazó Kft.
-
Z-IMMO Ingatlanforgalmazó és Ingatlanhasznosító Kft.
-
MESTER-E Építőanyag Szakkereskedő és Szolgáltató Kft.
A privatizáció után a ZÁÉV Zrt. jelentős változáson ment keresztül. Szerkezetileg átalakult, több működési egységet hoztak létre az átláthatóság és könnyebb ellenőrizhetőség érdekében.. Ennek következtében az Épületgépészeti divízióból önállóan működő társaságot hozott létre 2000. április 1-jén:
-
a ZÁÉV Elektro Kft-t: ahol később névváltás történt: Zala Elektro Kft-vé alakult.
10
A társaság alaptőkéje 30.000.000 Ft. Alapításkor a társaság 97 %-a a ZÁÉV RT , 3 %-a pedig a Z-VILL Kft. tulajdonában volt. 2009. augusztus 1-jétől a Z-VILL Kft. beolvadt a Zala Elektro Kft-be. Az alapítás óta a tulajdonosi struktúra kétszer változott. 2005 elején a társaságban 80 % tulajdonjogot szerzett a Mastermind Befektetési Kft., míg a ZÁÉV RT tulajdonrésze 20 %-ra változott. 2012-ben a ZÁÉV Zrt. felvásárolta a Mastermind Befektetési Kft. tulajdonrészét és így egyedüli tulajdonossá vált.
3. ábra: Tulajdonosi struktúra Forrás: Kft. beszámolói alapján
2.2 Megbízások, Munkák A társaság tevékenységi köre TEÁOR szám: 4531 Tevékenység: Épület villamossági kivitelezés
11
A társaság tevékenységi körébe tartozik:
-
villanyszerelés: erős és gyengeáramú elektromos hálózatok kiépítése,
-
társasházak, lakóparkok komplett villanyszerelése,
-
ipari, raktár- és sportcsarnokok, irodaházak elektromos rendszereinek kivitelezése,
-
strand- a gyógy- és a termálfürdők komplett villamos-szerelése,
-
üzemanyagtöltő állomások energetikai- villamos berendezések szerelése,
-
elektromos hálózatok, rendszerek komplett felújítása,
-
villámvédelmi rendszerek kiépítése,
-
villanyelosztó szekrények gyártása (2009.07.01-től).
Az elosztógyártó üzemrész bevételének 95%-át a Schneider Electric Zrt., a Schrack Kft., a Felten, a Moeller, a Legrand termékeket forgalmazóktól vásárolt anyagokból készült kapcsoló szekrények, elosztó berendezések egyedi tervek alapján történő elkészítése adja. A képen látható HE22 jelű villamos elosztó is ebben az üzemrészben készült el ott jártamkor.
4. ábra: HE22 jelű villamos elosztó fotója Forrás: Egerszeg Kórház építkezés
12
A vállalat munkáinak nagy részét a ZÁÉV Zrt. feladatai, pályázatai közül nyeri el, de vannak saját megnyert projektek is. A cég sokat tesz azért, hogy jelenlegi piaci helyzetét tovább erősítse, új piacokat és új megrendelőket, munkákat szerezzen. Alvállalkozói, beszállítói kapcsolatai hosszú évekre nyúlnak vissza. Mivel az eddigi munkák sikeresen, gördülékenyen zajlottak, a Kft. továbbra is fenntartja ezen kapcsolatait. A Kft. az évek során folyamatosan fejlődött, modernizálódott, haladt a korral. Azért, hogy még több megrendelőt tudjanak szerezni kidolgozták az ISO szabványoknak megfelelő hármas integrált rendszert. Ezek a következők:
-
minőségirányítási: ISO 9001:2000,
-
környezetközpontú irányítási: MSZ EN ISO 14001:2004,
-
munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányítási: OHSAS 18001:1999.
A mai magyar építőipari piacon nincs jelen a területi felbontás. Kizárólag megyén belüli tevékenységből fennmaradni nagyon nehéz, ezért át kell lépni a megyehatárokat, mindenki ott dolgozik, ahol munkát tud elnyerni. A ZALA ELEKTRO Kft. is ezt tette, már nem csak Zala megyében, hanem a szomszédos megyékben, a Dunántúlon és Budapesten is vannak munkáI. A dolgozat készítésének idején zajló nagyobb volumenű munkák: Megyén belül: 1. Andráshida Sportpálya
2. Alsónemesapáti Kultúrház
3. Hévíz Aqua Hotel
4. Hévíz Mirage Hotel
5. Hévíz Szt. András gyógyfürdő
6. Keszthely Kastély
7. Körmend Egyetem
8. Körmend Kastély
9. Zalaegerszeg Elander
10. Zalaegerszeg Kórház
11. Zalaegerszeg Flextronics
12. Zalaegerszeg Deák tér
13. Zalaegerszeg Mindszenty Ált. Isk.
13
Megyén kívül: 1. Budapest Daróci ház
2. Budaörs Tetra Pak
3. Budapest Lágymányosi uszoda
4. Bük Nestlé
5. Érd DM iroda
6. Fertőd Kastély
7. Győr Egyetem
8. Kaposvár Egyetem
9. Kaposvár Kórház
10. Kaposvár Z-Kapos Kft. iroda
11. Martonvásár Börtön
12. Miskolctapolca fürdő
13. Mohács Kórház
14. Nagyatád Kórház
15. Ozora Pipo Kastély
16. Szeged Egyetem
17. Szekszárd Növényvédőszer Raktár
18. Szigetvár Helikopter leszálló
19. Szombathely Agóra
20. Szombathely Kórház
21. Szombathely Brenner Ált. Isk.
5. ábra: Zala Elektro Kft. termelési értéke megyék szerint Forrás: Kft. elvégzett munkái alapján
14
2.3 A Kft. gazdasági helyzete Mérleg (Eszköz oldal) Eszközök
(adatok ezer Ft-ban)
Befektetett eszközök
2011
2012
2013
37 801
32 407
26 650
0
0
1 022
Tárgyi Eszközök
27 667
23 180
19 690
Befektetett pénzügyi eszközök
10 134
9 290
5 938
589 316
458 443
559 826
8 983
48 071
39 546
Követelések
524 833
402 254
517 311
Értékpapírok
0
0
0
55 500
8 118
2 969
719
4 914
5 940
627 836
495 827
592 416
Immateriális javak
Forgóeszközök Készletek
Pénzeszközök Aktív időbeli elhatárolások Eszközök összesen
Mérleg (Forrás oldal) Források
(adatok ezer Ft-ban)
Saját tőke
2011
2012
2013
116 369
122 668
125 014
28 000
28 000
28 000
0
0
0
500 295
351 520
437 388
Hátrasorolt kötelezettségek
0
0
0
Hosszú lejáratú kötelezettségek
0
0
0
Rövid lejáratú kötelezettségek
500 295
351 520
437 388
Passzív időbeli elhatárolások
11 172
21 639
30 014
627 836
495 827
592 416
Jegyzett tőke Céltartalékok Kötelezettségek
Források összesen
Az idősoros vizsgálat során megállapítható, hogy az építőiparra jellemző a hullámzó teljesítmény. Ez a hullámzó teljesítmény az épületvillamossággal foglalkozó Zala Elektro Kft. mérlegfőösszegeiben is látható. 2011-ről 2012-re a mérlegfőösszeg 21%-kal csökkent. Az ezt követő évben fellendülés figyelhető meg, amit a 19%-os növekedés is szemléltet. A növekedés ellenére a 2011-es mérlegösszeget nem sikerült elérni, túlteljesíteni.
15
3.
Zalaegerszeg Kórház Projekt
3.1 Zala Megyei Kórház Zala megye egyik legnagyobb intézménye az alapításának 150 éves évfordulóját 1998-ban ünnepelte, melynek tulajdonosa a Zala Megyei Önkormányzat. A Zala Megyei Kórház közvetlen betegellátási területe Zalaegerszeg és környéke, illetve Lenti és környéke, ezáltal az ellátási körzethez a megye lakosságának 42%-a tartozik, azonban a megyei kórház jellegből adódóan szükség szerint az egész megyéből, illetve a megye határain túlról is fogadják a betegeket. A kb. 1.700 dolgozó segítségével a 20 fekvőbeteg osztályon 1.270 ággyal évente 37.000, a több mint 100 szakrendelésen pedig 1 millió esetet láttak el. A gyógyító munkát 11 központi diagnosztikai, terápiás, valamint központi ellátást nyújtó osztály segíti. A Kórház Projekt egy nagy átfogó, hosszú idejű folyamat, amely több részből áll majd. Eredetileg az egész beruházás egy 7 éves terv, amely átrajzolna a kórház egész karakterisztikáját, nívóját. Jelen állás szerint az épületek 27 százaléka nem felel meg azoknak a színvonalbeli és felszereltségi elvárásoknak, ami egy 21. századi egészségügyi intézménytől elvárható. A 7 éves terv végére ezen arány a tervek szerint 20 százalékra csökkenne. Jelentős változáson menne keresztül a belgyógyászat, bővülne és modernizálódna az endoszkópos géppark is.
Jelen beruházás kezdetében a II-es belgyógyászat és a fül-orr-gégészetnek helyet adó blokkot lebontották és helyére egy 4 szintes pavilont építettek, amelyben majd az egynapos sebészeti részleg foglal helyet, és visszaköltözhet a belgyógyászat és a fül-orr-gégészet is. A fennmaradó helyekre a belgyógyászati járó beteg szakrendelést és a fertőző osztályt szeretnék beköltöztetni.
16
6.
ábra: Egerszeg Kórház építkezés
Forrás: Egerszeg Kórház építkezés
3.2 Projekt alapadatok Projekt megnevezése: "Kardiológia és Szívsebészeti Centrum kialakítása és infrastruktúra fejlesztés a Zala Megyei Kórházban" Azonosító: TIOP-2.2.4-09/1-2010-0015. Támogatási szerződés aláírására 2011. 05. 09-én került sor. A projekt megvalósítási szakasza:2014. 05. 29. – 2015. 03. 29. Projekt összköltsége: 4.921.508.953 Ft. Építtető: Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőségi- és Szervezetfejlesztési Intézet Műszaki ellenőr: Zalaber Vállalkozási Kft. Tervező: Zala Art Építész Iroda Kft. Zala Megyei Önkormányzat mintegy 10 %-os önerővel támogatja a beruházást, pontosan: 492.150.896 Ft-tal A fejlesztés során a külső telephelyről a belsőre települnek illetve a belső telephelyen átrendeződnek az alábbi elemek (osztályok):
17
Kardiológiai és szívsebészeti épület (centrum).
Pulmonológiai osztály és járóbeteg ellátás.
Onkológiai osztály és járóbeteg ellátás.
Szemészeti osztály, műtők és járóbeteg ellátás.
Központi sterilizáló az új kardiológiai épületben a központi műtőblokkhoz közvetlenül kapcsolódóan.
3.3 Projekt feltételek A Zala Megyei Kórház Projektben a Zala Elektro Kft. alvállalkozóként jelenik meg. Ilyen esetben a fővállalkozó az alvállalkozóval alvállalkozói szerződést köt. 1.A VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS TÁRGYA: Zala Megyei Kórház projekt - U épület, - Hotel épület, - Zöld épület tetőtér, - Diagnosztika épület lépcsőház és liftek ideiglenes energiaellátási munkái. 1.a. Megrendelő vállalatba adja, Vállalkozó elvállalja a: Zala Megyei Kórház (8900 Zalaegerszeg, Zrínyi u.1.) projekt komplett
ideiglenes energiaellátási munkáit az alábbi
műszaki tartalommal: Ideiglenes villamos hálózat kiépítése az alábbi pontok figyelembevételével: Mérési jegyzőkönyvek, átadási dokumentumok, biztosításával. Vállalkozó a szerződésben megfogalmazottakat I. osztályú minőségben, I. osztályú anyagból, a terveknek és egyéb dokumentumoknak, szabványoknak, rendeleteknek és szabályzatoknak megfelelően végzi el. Anyag + díj tartalmú munkák esetén a felek a szerződés tárgyát komplett, anyaggal együtt vállalt építés-szerelési szolgáltatásként értelmezik. 1.b. A Vállalkozási szerződés műszaki tartalma a 1. számú melléklet szerinti tételes árajánlati költségvetés és az alábbiak: A Vállalkozó -
A mindenkor érvényben lévő szabványoknak megfelelően a kiépített ideiglenes villamos hálózatot külön megrendelés alapján szükség szerint bővíti, ill. az építkezés befejezésekor elbontja.
-
Elkészíti a kiépített hálózat bővítése után annak érintésvédelmi, tűzvédelmi és
18
villámvédelmi szabványossági felülvizsgálatát és azok jegyzőkönyveit megrendelőnek átadja. -
Elkészíti a kiépített hálózat egyvonalas villamos rajzát és megrendelőnek átadja.
-
Elvégzi az előírt havi szerelői ellenőrzéseket és ezek eredményét az Érintésvédelmi szerelői ellenőrzési lapon dokumentálja.
Az ellenőrzés során feltárt hiányosságokat azonnal
megszünteti. -
Váratlan meghibásodás, üzemzavar esetén 3 órán belül a hibaelhárítást megkezdi.
-
Minden munkavégzést (javítás, hibaelhárítás, stb.) külön vállalkozói építési naplóban dokumentál.
-
Minden javítást, ellenőrzést Érintésvédelmi szerelői ellenőrzési lapon dokumentál
-
Megrendelő által tartott munkavédelmi és villamos biztonságtechnikai szemle során feltárt, Vállalkozóra vonatkozó hiányosságokat soron kívül azonnal kijavítja. Vállalkozó teljes felelősséggel tartozik a folyamatos – az ide vonatkozó szabványok
-
szerinti – üzemvitellel kapcsolatban. Mint karbantartó felelős az esetlegesen bekövetkezett áramütéses balesetekért, amennyiben bizonyítható, hogy a baleset karbantartási hiányosság miatt következett be. A felelősség az alvállalkozók villamos berendezéseire nem vonatkozik. 2. SZERZŐDÉSES ÖSSZEG: 3. ELSZÁMOLÁS MÓDJA: -
átalányáras (A befejezési határidőre prognosztizált fix áron), illetve külön megrendelt
munkák a költségvetés egységáraival. Amennyiben Megrendelő a szerződésben foglalt munkákat csökkenti, annak megfelelően csökken a szerződés összege is.
4.
Minden anyag, segédszerkezet és gép biztosítása Vállalkozó feladata és költsége.
5. HATÁRIDŐK: 5.a.
A kivitelezéshez szükséges, munkaterületet folyamatos munkavégzésre -írásba foglaltan- Megrendelő Vállalkozónak 2014. december 11.-én átadja.
5.b.
Teljesítési határidő: 2015.január 20.(próbaüzem sikeres lezárásával)
6. PÉNZÜGYI ELSZÁMOLÁS: 7. KÉPVISELETEK: 11. EGYÉB SZERZŐDÉSES MEGÁLLAPODÁSOK
19
3.4 Projekt célja 4
„Projektcélnak nevezzük azon egyedi célok összességét, amelyeket a projekt eredményeivel
és a projekt tevékenységeivel kapcsolatosan adott időtartam alatt és adott költségkeret mellett el kell érni.” A projekt célok meghatározásának eljárásai:
top-down (fentről le) eljárással, ahol a célokat felülről lefelé írják elő,
botton-up (lentről fel) eljárással, ahol az alsóbb szintű egyedi javaslatokat összegyűjtik, csoportokba rendezik,
ellenáramlat eljárással, ahol a célokat az egyes szinteken, konzultatív módon egyeztetik, harmonizálják.
Top-Down
Bottom-Up
7.
ábra: Projektcélok
Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment
4
Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-2012 -0010, Projekt és Pályázatmenedzsment
20
A projekt célja a konkrét projekt esetében:
További munkák Munkák terv szerinti elvégzése Zala Megyei Kórház projekt U épület energiaellátási munkáinak kivitelezése
Anyagok beszerzése, tervrajzok előkészítése, munkásbrigád kijelölése
Zalaegerszeg Kórház Projekt
8.
ábra: Egerszeg Kórház projekt célja
Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment alapján saját szerkesztés
3.5 Projekt ciklusok Fontos megemlíteni, hogy nincsen kettő egyforma projekt. A projektek soha nem ismétlik meg magukat. A projektciklus a projektek megvalósulási folyamatait mutatja be. Fontos a tevékenységfolyamatok leírása. Egy-egy tevékenységfolyamat végén döntési ponthoz ér el a vezetés. Ezek a döntési pontok választják el egymástól a tevékenységfolyamatokat. Az egész projektciklus középpontjában pedig a szervezeti stratégia áll.
21
9.
ábra: Projekt ciklusok
Forrás: Bucsi László - Domboróczky Zoltán - Gönczi Gabriella - Dr. Meszlényi Rózsa Ph.D: Menedzsment (II. modul)
Előkészítés Az előkészítési szakaszban történik az igények megfogalmazása. A projekt esetében az épületek, a lépcsőház és liftek ideiglenes energiaellátási munkái. Erre különböző variációkat dolgozott ki a Kft. Mindegyik variációhoz meg kellett alkotni egy megvalósíthatósági tanulmányt, mely feltárta a várható hatásokat is. Ezen tanulmányokból kiválasztásra került a megvalósításra szánt változat. Ezen szakasznál a döntési pont a projektcélok rögzítése (műszaki, idő és költség korlátok). Döntés: Igények felmérése a pénzügyi lehetőségeket figyelembe véve Időbeli paraméterek: - kivitelezés kezdete: 2014.12.15. - befejezési határidő:
22
Műszaki paraméterek: - Új építésű 4 szintes épület Pénzügyi paraméterek: kivitelezés költsége: 199.000.000 Ft + ÁFA Pénzügyi ütemezés:- a szerződés szerint Mérföldkövek: - Megvalósíthatósági tanulmány elkészítése. - A tervek közül a megfelelő változat kiválasztása. - Projektcélok meghatározása. Odaítélés Ebbe a szakaszba tartozik a projektstratégia meghatározása, a vállalkozó minősítése, és a beadott ajánlat értékelése, valamint a legjobb ajánlat esetében megtörténik a szerződéskötés is. A beruházó meghatározza, hogy a saját szervezetén kívül kik és milyen formában vehetnek részt a létesítmény megvalósításában. Elengedhetetlen a projektstratégia meghatározása, melyben rögzítésre kerül, hogy a résztvevők milyen mértékben és milyen módon viselnek felelősséget és kockázatot. A kiválasztott projektstratégia nagymértékben befolyásolja a vállalkozók számára igen csak fontos ajánlatértékelést és az esetleges szerződés megkötést is. Az odaítélési szakaszban a döntési pont az eredményért, az időtartamért és a költségekért való felelősség, illetve ezekkel összefüggő kockázatok rögzítése. Döntés: A választott eljárás: nyílt versenyeztetési eljárás A beszerzés tárgya: Zala Megyei Kórház projekt U épület, Hotel épület, Zöld épület tetőtér, Diagnosztika épület lépcsőház és liftek ideiglenes energiaellátási munkáinak kivitelezése A nyertes ajánlattevő: ZALA Elektro Kft. A bíráló az ajánlott vállalkozási ár, a referenciák, a vállalt jótállási és garanciális idő, megvalósítási idő szempontjából ezt az ajánlatot találta a legkedvezőbbnek. Az ajánlati dokumentáció alapján, az ajánlott megvalósítási áron a ZALA Elektro Kft-vel javasolja a kivitelezői szerződés megkötését. A tervezett projekt megvalósításában alapvetően az ZÁÉV RT viseli a felelősséget és a kockázatot, a tervezést és a kivitelezést külön cégekkel végezteti el. A megkötött szerződés ezért tradicionális típusú. 23
Pénzügyi elszámolás módja: ár bázisú elszámolási mód, átalányáras módszerrel. Mérföldkövek:
- Vállalkozások felkérése az ajánlattételre. - Ajánlatok megérkezése. - Borítékbontás. - A vállalkozók által adott árak értékelése. - Nyertes pályázó kiválasztása. - Eredmény kihirdetése, közzététele a versenyzők számára. - Szerződés megkötése.
Megvalósítás A projektciklus harmadik szakasza a megvalósítási szakasz. Ennek a szakasznak a befejeztével létrejön a projekteredmény is. Ide tartozik a tervezés, beszállítás, építés-szerelés, üzembe helyezés és a próbaüzem. Fontos, hogy a döntések összhangban legyenek a stratégiai célokkal. A projekteredmény eléréséhez szükséges a vevő beazonosítása, a végtermék meghatározása, projekt céljának meghatározása, erőforrás és időszükséglet becslése, a projekt szervezeti formájának meghatározása, kulcsemberek kinevezése, fő feladatok meghatározása, költségvetésterv készítése. A döntési pont az eredmény, a teljesítmény és a műszaki paraméter elfogadására vonatkozik. Figyelni kell, hogy hibás teljesítés vagy a projekt célokkal nem egyező teljesítés ne kerüljön elfogadásra. Az Egerszeg Kórház projekt fizikai megvalósítása: Döntés:
Műszaki átadás-átvétel, használatba vételi eljárás
Mérföldkövek:
- Munkaterület átadás-átvételi eljárás. - Műszaki átadás-átvételi eljárás.
24
Utóelemzés Az utolsó szakaszban történik az elkészült projekt szervezeti stratégiához való illeszkedése a stratégiai célok szempontjából. Egyszerűen fogalmazva ez nem más, mint a siker mérése. A siker után még elemezni kell a megvalósítási folyamatot. Végezetül feltehetőek a következő kérdések: - Érdemes volt-e belekezdeni a beruházásba? - A tervnek megfelelően haladt-e a végrehajtás? - Ha igen, hogyan? Ha nem, miért nem?
Döntés: Mérföldkövek:
A projekt sikeresen valósult-e meg? - A projekt határidőre való elkészülése.
3.6. Építési Napló 5
„Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009 (IX.15.) kormányrendelet szerint
az építési naplót általános építmények esetében a 2013. október 1-je után induló építőipari kivitelezéseknél elektronikusan kell vezetni.” Először is regisztráció szükséges az Országos Építésügyi Nyilvántartás honlapján. A regisztráció végén saját ügyfélkapuval fogunk rendelkezni amivel be tudunk lépni az e-építési naplóba. Az e-építési napló felületen a belépés után láthatjuk az összes projektet, amelyről építési napló készült. Azon tevékenységek, amelyek mellett piros aktatáska található azok a befejezett építkezések. A folyamatban lévő munkáknál napi jelentést kell leadni az aznap elvégzett munkákról a munkában résztvevők nevével és munkaidejével. Eseti jelentés készítése az engedélyek megérkezésekor készítendő. Lehet offline jelentést is készíteni, ha a megbeszélttől eltér a munkarend pl.: hétvégi munkavégzés.
5
Elektronikus építési napló adminisztrációs rendszer letöltés időpontja: 2015.04.10. hozzáférés: https://enaplo.e-epites.hu/enaplo/
25
3.7 Megvalósításban résztvevők A kiírt projektre 4 ajánlattétel érkezett, amely közbeszerzéssel zajlott. Ajánlattevők:
Z-Pannon Építőipari, Kivitelező és Fővállalkozó Kft. és Zala-Elektro Épületvillamossági, Szerelő és Szolgáltató Kft. közös ajánlattevők Székhelye: 8800 Nagykanizsa, Vár út 6. / 8900 Zalaegerszeg, Millenium köz 1.
Aktív Ipari, Építőipari és Kereskedelmi Kft. Székhelye: 6344 Hajós, Kossuth u. 21.
Confector Mérnök Iroda Kft. és Plastmo Balaton Kft. közös ajánlattevők Székhelye: 1037 Budapest, Pomázi út 11. / 8360 Keszthely, Csapás út 4522/6. hrsz.
Swietelsky Magyarország Kft. és ZÁÉV Építőipari Kft. és Pannon Nívó Építő Zrt. közös ajánlattevők Székhelye: 1117 Budapest, Irinyi J u. 4-20. B ép. V. em. / 8900 Zalaegerszeg, Millenium köz 1.
Nyertesek (akik a fővállalkozók lettek): SWIETELSKY MAGYARORSZÁG Kft. Fő
tevékenység:
Magas
és
speciális
mélyépítés,
útépítés,
metró,
Környezetvédelem és vízépítés Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projektben a magasépítési és a speciális mélyépítési munkák elvégzése ZÁÉV ÉPÍTŐIPARI Kft. Fő tevékenység: Építőipari és generál kivitelezés Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projektben az építőipari munkák elvégzése PANNON NÍVÓ ÉPÍTŐ Zrt. Fő tevékenység: közműépítés, víz-, gátépítési, útépítés, magasépítés
26
Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projektben a magasépítési munkák elvégzése Alvállalkozók:
HUNNIA-H Kft. Fő tevékenység: villanyszerelés Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projekt Hotel épületre vonatkozó vállalással a tervdokumentációk alapján: Hotel épület földszint és Hotel épület 1. emelet szemészeti műtők komplett erősáramú munkáinak kivitelezése és gyengeáramú rendszerek alapszerelésének kivitelezése
KLIMEXMEDICAL Kft. Fő tevékenység: Ágysáv rendszerek tervezése, gyártása, kivitelezése, szervizelése Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projekt ágylámpasáv rendszer komplett kivitelezése gyártással, helyszínre szállítással, felszereléssel, beüzemeléssel, üzembe helyezésekkel, mérési jegyzőkönyvek, használatba vételi engedély kiadásához szükséges dokumentumok biztosításával.
JANER-VILL Kft. Fő tevékenység: villanyszerelés Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projekt U épület három szintre vonatkozó vállalással a tervdokumentációk alapján: pinceszint, II. emelet, III. emelet komplett erősáramú munkáinak kivitelezése és gyengeáramú rendszerek alapszerelésének kivitelezése
LE-KO Kft. Fő
tevékenység:
Magasépítés,
közmű
és
szállítmányozás, földmunka, műszaki mentés Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház
27
mélyépítés,
betonkerítés,
projekt külső nyomvonal építési (szakszerű ásás- visszatemetés, homokkal, kábeljelöléssel, kábelfedlap elhelyezésével), védőcsövezés anyagával, kábelfektetés munkadíja munkáinak kivitelezése.
MEDIGAS STEEL Kft. Fő tevékenység: Gázszerelés Projektben betöltött szerep: Zala Megye Kórház U épület medikai táblák, műtői elosztók, intenzív szobai elosztók beszerzése, helyszínre történő szállítása
ZALA ELEKTRO Kft. Fő tevékenység: villamos ipari kivitelezés. Ez tartalmazza a középfeszültségű villamos berendezések telepítését, kisfeszültségű villanyszerelését, valamint a gyengeáramú hálózatok kiépítését is. 2009. augusztus 1-jétől a társaság tevékenysége elosztó gyártó tevékenységgel bővült, és kiskereskedelmi tevékenységet is beindított a cég, megcélozva ezzel a lakosság körét is. Projektben betöltött szerep: Zala Megyei Kórház projekt U épület, Hotel épület, Zöld épület tetőtér, Diagnosztika épület lépcsőház és liftek ideiglenes energiaellátási munkáinak kivitelezése, földszint, I. emelet, IV. emelet komplett villamos munkáinak kivitelezése
A Kft. jelenleg 61 főt foglalkoztat, ebből 47 fő fizikai, 14 fő szellemi munkaerő. Ezen kívül nagy hangsúly fektet arra, hogy a fiatal villanyszerelő tanulóknak gyakorlati helyet biztosítson, ennek következtében 13 fő tanuló is dolgozik a cégnél, de ez az állományi létszámnak nem képezi részét.
28
10. ábra: Zala Elektro Kft. munkavállalóinak megoszlása Forrás: Kft. foglalkoztatottsági adatai alapján
29
4.
Elemzés, tervezés
4.1 SWOT elemzés A Swot elemzés mára már igen elterjedt Magyarországon. Rengeteg cég végez ilyen elemzést akár egy új termék bevezetése előtt vagy csak egy új piacra való belépéskor. A projektek során is célszerű Swot elemzést végezni. Így megismerhetjük erősségeinket, gyengeségeinket. Rávilágít azokra a pontokra, amelyen még változtatni, javítani kell, hogy mi legyünk a legjobban magunk mögött hagyva versenytársainkat. 6
A Swot szó egy angol mozaikszó, amely a következő kezdőbetűkből áll össze:
Strengths = Erősségek.
Weaknesses = Gyengeségek.
Opportunities = Lehetőségek.
Threats = Veszélyek.
A magyar közgazdászok a Swot elemzést magyarosították és ezért néha találkozhatunk GYELV elemzéssel is ami a Swot magyar megfelelője.
Gyengeségek (belső tényező).
Erősségek (belső tényező).
Lehetőségek (külső tényező).
Veszélyek (külső tényező).
A SWOT elemzés során érdemes a következő lépéseket szem előtt tartani
6
Pontosan meghatározni a célterületeket.
Információk helyes besorolása.
Legalább 3 tényezőt meghatározni, ha van rá mód.
Besorolt információk rangsorolása.
Bgf Gkz főiskolai jegyzet: Zsupanekné Dr. Palányi Ildikó – Vállalkozástan 1. Vállalati környezet elemzés
30
A Zala Elektro Kft. Swot elemzése:
Belső tényezők
Erősségek
Gyengeségek
- Régóta a villamos
- Lassabb munkavégzés a
iparban dolgozik a Kft.
tanulók miatt
- Rengeteg sikeresen elvégzett kivitelezés, felújítás, átalakítás - Folyamatos munkák - Nagyon jó szakemberek, akik
rengeteg
tapasztalattal rendelkeznek
Lehetőségek Külső tényezők
- Jó
Veszélyek
hírnév,
sok - Rengeteg cég van jelen
megszerzett kapcsolat
ebben a szektorban
- Kilátásban lévő külföldi - A munkák
versenytársak
jobb
árajánlatot adhatnak
- ZÁÉV alvállalkozója a - A rövidebb
Kft.
eltudják
versenytársak idő végezni
alatt a
munkákat - Alkalmazottak átlépése a versenytársakhoz - Anyagok
csúszása
a
beszállítók miatt Mivel a cég rengeteg erőséggel rendelkezik ezek véleményem szerint nagymértékben hozzájárultak a projekt elnyeréséhez.
31
4.2 Probléma-fa A projekteknél felmerülhetnek problémák. A Zala Megyei Kórház projekt esetében az idővel és az időjárással volt a legnagyobb probléma. Az idő kevésnek bizonyult az időjárás pedig nem túl kegyesnek. 7
A problémafa a problémákat ábrázolja ok-okozati viszonyban. Legfelső szintjén a fő
probléma áll. Ehhez kell hozzákapcsolni az ezt kiváltó problémákat, amelyek egymással okokozati kapcsolatban állnak. A problémafák többsége általánosságban 3-5 szintből áll.
11. ábra: Zalaegerszeg Kórház probléma-fa Forrás: Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment alapján saját szerkesztés
7
Dr. Tóth Tamás 2010. p. 85 Dr. Tóth Tamás (2010): Terület és projekttervezés Budapest, Szaktudás kiadóház ISBN: 963 99 3514-3
32
4.3 Cél-fa A probléma-fa elkészítése után a cél-fa elkészítése következik. A cél-fa a probléma-fa ellentettje. Legfelül a fő problémával ellentétben itt a fő cél áll. Nem a problémákat ábrázolja, amelyek negatívumok, hanem inkább a célokat, pozitívumokat tünteti fel. Fontos, hogy a célokat konkrétan kell megfogalmazni, az azonos célok pedig összevonhatóak. Először a probléma-fát kell elkészíteni és ezt követi csak a cél-fa. A cél-fából visszaellenőrizhető a probléma-fa és ilyenkor észrevehetőek az olyan problémák, amelyek a projektben nem is valós problémák.
12.
ábra: Zalaegerszeg Kórház nem várt hibák elhárítása
Forrás: Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment alapján saját szerkesztés
33
4.4 Logikai keretmátrix 8
A logikai keretmátrix megközelítést az Amerikai Egyesültállamok külhoni segélyekkel
foglalkozó USAID (http://www.usaid.gov/) szervezete fejlesztette ki az 1960-as években. Fő célja a keretmátrixnak, hogy meghatározza a célokat, célrendszereket.
Projekt leírás
Átfogó célok
Eredményességi
Ellenőrzés
mutató
forrásai
Új, modern
Modernebb
Betegek
rendelőintézet
kórházi ellátás
véleménye
A munka Pojekt célja
befejezése
Készültségi fok
Feltételezések
Átadási
Az épület
dokumentum
átadása
határidőre Energiaellátási
Emberi
Várt
munkák
erőforrás,
eredmények
kivitelezése
anyagok, gépek
Megfelelő Építési napló
szerszámok, anyagok időben érkezése
Tevékenységek
Előmunkálatok
Emberi
Helyszíni
Előmunkálatok
erőforrás, gépek
ellenőrzés
elkészülte
Munkaterület átvétel 13. ábra: Zalaegerszeg Kórház logikai keretmátrix Forrás: Forrás: BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment alapján saját szerkesztés
8
Dr. Tóth Tamás 2010. p. 87 Dr. Tóth Tamás (2010): Terület és projekttervezés Budapest, Szaktudás kiadóház ISBN: 963 99 3514-3
34
Bizonytalanságok
5.
A projekt során végig jelen van a bizonytalanság. Ekkor nem tudjuk, hogy az adott esemény be fog-e következni. A bekövetkezés esetében milyen lesz az általa kifejtett hatás. Számunkra kedvezően, vagy esetleg kedvezőtlenül fog alakulni. Bizonytalanságot okozhat, például, ha
-
nem áll rendelkezésre elég információ az időtervezés szempontjából, hogy az előmunkálatok időben elkészülnek-e, időben átvehető-e a munkaterület,
-
a villanyszerelési munkát megelőző munkák eltértek az ütemtervtől, esetleg időbeli lemaradásuk is van,
-
a területen jelöletlen közművek vannak,
-
az esőzések miatt az építkezésen pár napig nem lehet dolgozni,
-
az alvállalkozóhoz csúszással érkezik meg a kivitelezőtől várt kifizetések, így akár likviditási gondok is felmerülhetnek az alvállalkozónál.
14. ábra: Bizonytalanságok folyamata Forrás: Kft. bizonytalansági tényezői alapján saját szerkesztés
35
Erőforrás tervezés
6.
Az erőforrásoknak három fajtája van. Ezek nem mások, mint:
Munka jellegű:
Emberi erőforrás.
Gépi erőforrás.
Anyag jellegű erőforrás
6.1 Emberi erőforrás A Zalaegerszeg Kórház projekt egy nagyon összetett és szerteágazó projekt. A Zala Elektro Kft. mivel párhuzamosan több munkát is végez, különböző városokban, ezért nem tuja csak egy projekthez kirendelni az összes dolgozóját. Ezért munkásbrigádokat alakítottak ki, akik a különböző építkezéseken tevékenykednek. A kórház projektben fix 16 főből álló munkásbrigád tartózkodik egy brigádvezetővel. Nem csak az építkezésen folyik a munka, hanem a háttérben, az irodában is. Az emberi erőforrás tervezés a Kft-nél rutinszerűen működik, a sok, már elvégzett munkából adódóan. Mindenki tudja mi a feladata és igyekszik azt a leg precízebben elvégezni. A projektben résztvevő emberek: Munkakör Ügyvezető igazgató Műszaki vezető Építésvezető Művezető Előkészítés vezető Ajánlat előkészítő
Létszám 1 fő 1 fő 1 fő 1 fő 1 fő 3 fő
Elosztó tervező Gazdasági vezető Anyagbeszerző
1 fő 1 fő 2 fő
Brigádvezető Betanított villanyszerelő
1 fő 15 fő
Név Bischof Ernőné Magyar András Péterffy Zoltán Keszey László Véber Balázs Hári László Szanati András Mesterházy Róbert Kulcsár Gyula Gaál Zoltán Nagy Károly Samu László
36
6.2 Gépi Erőforrások A tervek és a helyszíni szemle után a Kft. szakképzett emberei kitűnően meg tudják tervezni a sok éves rutinnak köszönhetően a munkavégzéshez szükséges gépi szükségleteket, erőforrásokat. A gépek többsége a cég saját tulajdonát képezi. Nagyon kevés esetben van szükség gép bérlésére. Gépi szükséglet munkakörönként: Beosztás Ügyvezető igazgató
Műszaki vezető
Építésvezető
Művezető
Előkészítés vezető
Ajánlat előkészítő
Elosztó tervező
Gazdasági vezető
Tevékenység
Szükséges gép, berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Személygépkocsi
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
37
Gépjármű üzemeltetés Anyagbeszerző
Személygépkocsi, kisteherautó
Számítógép használat
Számítógép
Általános irodai munkavégzés
Egyéb irodai berendezés
Bontás
Kézi szerszámok
Horonyvésés
Horonymaró
Fal és födémáttörés
Kézi szerszámok
Vezetékcsatornák szerelése
Flex, daraboló, ütvefúró
Szerelvények elhelyezése
Ütvefúró
Lámpatestek elhelyezése
Ütvefűró
Brigádvezető,
Kültéri munkák
Ásó, lapát, csákány
villanyszerelők
Földelő hálózat kialakítás
Ívhegesztő
Érintésvédelmi mérés
Mérőműszer
Állványról történő munkavégzés
Gurulós állvány
Gyengeáramú rendszerek
Kézi szerszámok
Épületfelügyeleti rendszerek
Kézi szerszámok
Gépjármű üzemeltetés
Személygépkocsi
6.3 Anyag jellegű erőforrások Az anyag jellegű erőforrásokért az előkészítők a felelősek. A művezető és az építésvezető állapítja meg a szükséges mennyiségeket az adott anyagokból. Az előkészítők feladata, hogy a szükséges mennyiségeket beszerezzék, megrendeljék a lehető legolcsóbban. Ezért több helyről is kérnek ajánlatokat. Az ajánlatokat összevetik és igyekeznek a legkedvezőbbet kiválasztani. A Kft. az erőforrások tervezéséhez nem használ vállalatirányítási szoftvert, és projekt programot sem. Főiskolai tanulmányaim alapján mindenkit meg tudtam ismertetni a Microsoft Office Projekt programmal. Együttesen elkészítettük az Egerszeg Kórház Projektet is. A program Gantt diagramban ábrázolja a projektet. Az alábbi ábrán a főtevékenységek (szakaszok, vagy munkacsomagok) kapcsos jelei láthatóak, amelyek a korábban bevitt altevékenységek összesítései. Az altevékenységek sora (szakaszok, vagy munkacsomagok) mérföldkövekkel zárulnak
38
15. ábra: Zalaegerszeg Kórház Gantt diagramja Forrás: Egerszeg Kórház projekt építési naplója alapján saját szerkesztés
A projekt programban az egyes tevékenységekhez hozzá lehet rendelni az erőforrásokat is amelyeket az építkezés során felhasználnak. Meg lehet adni a különböző mértékegységeket (db, liter, folyóméter) a hozzájuk tartozó egységárat, és az egyes tevékenységek alatt felhasznált mennyiségeket is.
39
16. ábra: Zalaegerszeg Kórház Gantt diagramja erőforrásokkal Forrás: Egerszeg Kórház projekt építési naplója alapján saját szerkesztés
40
7.
Költségvetés
Mi is a költség? Mit nevezünk költségnek? Minden olyan dolog vagy tevékenység, amelyért ellenértéket kell fizetni, azt költségnek tekintjük.
7.1 Költségvetés tervezése a Zala elektro Kft-nél A Zala Elektro Kft. az Egerszeg Kórház projektben alvállalkozóként szerepel. Első lépésben a fővállalkozótól megérkezik egy ajánlatkérő levél. Ezután kezdődhet a költségvetés tervezése az irodában. A költségvetést az előkésztő tevékenységért felelős személyek végzik el. Több cégtől, különböző termékekre kérnek árajánlatot, a cégek profiljától függően. Ezek általában Excel, Word vagy PDF formátumban érkeznek a céghez. Az összes ajánlat beérkezése után el kell végezni az azonos termékekre vonatkozó árajánlatok összehasonlítását, amit a Zala Elektro-nál az Excel táblázatkezelő segítségével tesznek meg. Ez igen időigényes folyamat, míg az árajánlatokat az Excel táblázatba felviszik. Az összehasonlító táblázatban szerepel a tétel neve, mennyisége, mennyiségi egység. Az egyik cég által megadott nettó darabár és az összár. Ez mellett, hogy jól összehasonlítható legyen, a másik cég által megadott nettó darabár és az összár szerepel. A megfelelő ajánlatok kiválasztása után az előkészítő csapat elkészíti a teljes költségvetést, ami a haszonnal növelt árakat tartalmazza.
7.2 Cash-flow a Microsoft Projekt programmal A Projekt programmal elkészített Cash- Flow-ban szereplő összegek a valódi költségvetés meghatározott mértékkel változtatott összegeit tartalmazza. Az összegek a Cash- Flow-ban 5 heti bontásban szerepelnek.
41
17. ábra: Zalaegerszeg Kórház Cash-flow 1. Forrás: Egerszeg Kórház projekt költségvetése alapján saját szerkesztés
42
18. ábra: Zalaegerszeg Kórház Cash-flow 2. Forrás: Egerszeg Kórház projekt költségvetése alapján saját szerkesztés
43
19. ábra: Zalaegerszeg Kórház Cash-flow 3. Forrás: Egerszeg Kórház projekt költségvetése alapján saját szerkesztés
44
8.
Projekttervezés
8.1 Szerződés típusok 9
„-A projektteljesítési stratégia alkalmazása során a szerződéstípusok az elsődleges
projektcélok közül az elérendő projekteredmény egészével, valamint a teljesítési időtartamának egészével kapcsolatban, a projekt teljesítési szakaszában felmerülő felelősségek és kockázatok allokációját megvalósító eszközök-„ Megkülönböztetünk: - Tradicionális típusú szerződést. - Kulcsrakész típusú szerződést. - Menedzsment típusú szerződést. Tradicionális típusú szerződés A teljesítési szakaszba tartozó tevékenységeket több tevékenységre bontják. Minden egyes tevékenységre külön szerződést kötnek. Általában a tevékenységeket egymástól független brigádok, alvállalkozók végzik. Az alvállalkozók felelőssége csak az általuk elvégzett munkára terjed ki. Ez maga után vonzza azt, hogy a projekttulajdonos közvetlenül ellenőrzést és befolyást gyakorolhat az alvállalkozók által végzett munkákra. Az ilyen típusú szerződéseknél a tervező és a vállalkozó között szerződéses kapcsolat nem jön létre. Főbb előnyei a tradicionális típusú szerződésnek, hogy a projekttulajdonos az alvállalkozók által végzett feladatok egésze felett áttekintéssel rendelkezik, így lehetősége nyílik ezek ellenőrzésére, esetleges beavatkozásra is. A részekre bontás által sokkal kiélezettebb a verseny az alvállalkozók között. A beruházó választja ki azokat az alvállalkozókat, akik a leghatékonyabban és a legolcsóbban el tudják végezni a tevékenységeket. A szerződés hátrányai, hogy a vállalkozó és a tervező által nem alakul ki formális kapcsolat, a mérnök szerepe nagyon meghatározó a projektben. Az információáramlás a projekttulajdonosi 9
Dr. Tóth Tamás 2010. p. 132 Dr. Tóth Tamás (2010): Terület és projekttervezés Budapest, Szaktudás kiadóház ISBN: 963 99 3514-3
45
szervezeten keresztül megy végbe. Ez lassíthatja a projektfolyamatokat. Kulcsrakész típusú szerződés Kulcsrakész típusú szerződés kötése esetén a projekttulajdonos nem bontja a tevékenységeket több tevékenységre. Egy vállalkozóval köt szerződést a megvalósítására. Ez a vállalkozó nem más, mint a fővállalkozó. Ő tartozik felelősséggel és kockázattal a munkálatok befejezéséig. Előnye, hogy a beruházó egyetlen vállalkozóval van kapcsolatban. Ez a beruházó számára előnyt jelent, időt és pénzt takaríthat meg. A fővállalkozó rendelkezik megfelelő technikai felszereltséggel, ezáltal mindent el tud végezni. Hátránya az, hogy a beruházó számára kevés a módosítási lehetőség, és a kulcsrakész fővállalkozó kiválasztása hosszabb időt vesz igénybe. Menedzsment típusú szerződés A menedzsment típusú szerződés egy olyan szerződéses kapcsolatrendszer, ahol a beruházó egy beruházás-szervezésre, -vezetésre és -irányításra szakosodott vállalatot bíz meg. Ez a közreműködő a menedzsment-vállalkozó. A menedzsment-vállalkozó a projekttulajdonos helyett, de az ő nevében jár el. A tevékenységeket itt is több kisebb tevékenységre bontják fel hasonlóan a tradicionális típusú szerződéseknél. Azzal a különbséggel, hogy a szerződést nem a projekttulajdonos, hanem az ő nevében eljáró menedzsment-vállalkozó hozza létre az alvállalkozókkal. Az elvégzett munka után a teljesítés is a menedzsment-vállalkozó feladata. A menedzsment típusú szerződés előnye, hogy a tevékenységek fel vannak bontva és az egyes részeket más-más végzi. Így lehetőség van a folyamatok feletti áttekintésre. Mivel több részre van bontva a projekt így rövidebb lehet a megvalósulási idő, a beruházó a módosítási igényeit könnyen érvényre juttathatja. A részekre bontás miatt a megvalósulási idő rövidebb lehet és a költségek is csökkenthetőek. Nem szükséges, hogy a beruházó rendelkezzen a létesítmény megvalósításához szükséges szervezettel. Hátránya, hogy minden felelősséget és kockázatot a beruházó visel.
46
8.2 Pénzügyi elszámolás módja A pénzügyi elszámolás alatt azt értjük, ahogyan a vállalkozás által elvégzett munka ellenértéke elszámolásra kerül. Megkülönböztetünk: - ár bázisú elszámolási módot, - költség bázisú elszámolási módot, - célbázisú elszámolási módot. Ár bázisú elszámolási módok Az árat előzetesen rögzíteni kell. Legtöbbször az ajánlatadáskor erre már sor kerül, de legkésőbb a szerződés létrejöttekor. A kockázatokat a vállalkozó viseli. Típusai: átalányár, egységár. Átalányár esetében a beruházó és a vállalkozó a végzett munkáért járó ellenértéket egy összegben határozzák meg. Az egységáras elszámolásnál az ár rögzítése nem egy összegben történik a munkára vonatkozóan, hanem több egységárral. Az ár bázisú elszámolási mód előnye, hogy a munkavégzés költségei ismertek, így lehetőség nyílik pénzügyi terv készítésére. Hátránya, hogy a bizonytalanságok által okozott költséghatások miatt kialakulhat két fajta árajánlat. Irreálisan magas vagy irreálisan alacsony, ami akár a munkálatok csúszásához is vezethet.
47
Költség bázisú elszámolási módok Az elvégzett munka ellenértéke nem kerül előzetesen rögzítésre. Csak akkora összeg kerül meghatározásra, ami fedezetet nyújt a vállalkozó közvetlen költségeire, általános költségeire. A kockázatot teljes egészében a beruházó viseli. A vállalkozási díjat vagy egy összegben, vagy a felmerülő közvetlen költségek százalékában határozzák meg. Típusai: - költség plusz díj, - költség plusz százalék. Cél bázisú elszámolási módok A cél bázis típusú elszámolási mód megpróbálja csökkenteni az előző két elszámolási mód egyoldalú kockázatmegosztását. Jobb teljesítésre próbálja ösztönözni a vállalkozót – úgy, hogy - a pénzösszeg egy előre rögzített feladat teljesítési arányától függ. Ezt a feladatot pontosan meg kell határozni az esetleges félreértések elkerülése érdekében. Alaptípusai: -
költségcélhoz kötött elszámolás,
-
határidőcélhoz kötött elszámolás,
-
teljesítmény paramétercélhoz kötött elszámolás.
48
8.3 Kivitelezői profil
0
1
2
3
4
5
Ritkán
Alvállalkozói tevékenység gyakorisága a Zala Elektro Kft-nél
Rendszeresen
Kevés gyakorlat
Zala Elektro Kft. gyakorlata a projektmenedzsmentben
Rutinos, szakképzett
Kevés jártasság
Kevésbé fontos
Nem elsődleges cél
Nem tervezett
Zala Elektro Kft. jártassága ilyen jellegű épületek villamos kivitelezésében A tervezett költségvetésből minél nagyobb mértékű megtakarítás A szerződésben meghatározott munkálatok elkészítése a határidő lejárta előtt Alkalmi munkavállalók felvétele a kórház projekt idejére
49
Megfelelő tapasztalat
Nagyon fontos
Elsődleges cél
Tervezett
8.4 Projekt profil
0
1
2
3
4
5
Csak nagyvonalban meghatározott
A Kórház épület nagysága
Még sosem használt, új technológia
Építési – szerelési technológia
Csak nagyvonalban meghatározott
Építési helyszín
Még változhat, alakulhat
Munkálatok időtartama
Előre, pontosan rögzített
Nem várható
Infláció a munkálatok befejezéséig
Jelentős infláció
Stabil
Beszállítói hálózat
Instabil
Konkrétan meghatározott
Ismert, korábban már használt
Konkrétan meghatározott
8.5 Pénzügyi biztosítékok A pénzügyi biztosítékokra azért van szükség, hogy visszatartsák a vállalkozót olyan cselekedetektől, amelyek a beruházónak anyagi kárt okozhatnak.
Ilyen lehet, ha: a vállalkozó kivitelezés közben abbahagyja a munkavégzést, a vállalt garanciális kötelezettségeinek nem tesz eleget. Fontos biztosítékot meghatározni, amely védi a beruházót a veszteségektől, ha ezek közül valami bekövetkezne. Pénzügyi biztosítékok típusai:
50
feltételhez kötött biztosítékok, feltétel nélküli biztosítékok. A feltételhez kötött biztosíték csak bizonyos rögzített feltételek esetén hívható le, és nincs lejárati idő. A feltétel nélküli biztosíték csak előre meghatározott ideig hívható le. A pénzügyi biztosítékokat a legtöbb esetben bankok nyújtják a beruházó számára. A bank kezességet vállal a vállalkozó nem fizetése esetén. 1. Ajánlati garancia kárpótolja a beruházót, ha a vállalkozó visszavonja az ajánlatát, vagy visszalép a szerződés megkötésétől. Feltétel nélküli, mértéke az ajánlati ár 3-5%a. 2. Előleg visszafizetési garancia abban az esetben él, ha a vállalkozó nem kezdi meg határidőn belül a munkavégzést. Nincs feltételhez kötve. 3. Teljesítési garancia abban az esetben lép életbe, ha a vállalkozó szünetelteti, vagy félbe hagyja a teljesítést. Feltételhez kötött, a vállalkozói ár 10-20%-a. 4. Garanciális visszatartást kiváltó bankgarancia a beruházónak arra az esetre nyújt anyagi kárpótlást, ha a vállalkozó a garanciális kötelezettségeinek nem tesz eleget, garanciális javításokat nem végzi el. Feltétel nélküli, összege a garanciális időszakra visszatartott összeg. Bankgarancia nyújtása esetén a vállalkozó megkapja a teljesítési garanciát. Pénzügyi biztosítékok a ZÁÉV RT számára Az RT ajánlati biztosíték befizetésére nem tartott igényt. A teljesítés biztosítékaként illetve a garanciális költségek fedezetére jótállási visszatartás címén a Megrendelő 10%-ot visszatart, amelyből
-
5% teljesítési garancia, a műszaki átadás-átvételt követő 15 naptári napon belül visszaad a vállalkozónak, amennyiben az esetleges hibajavítási, hiánypótlási munkákat dokumentáltan, teljes egészében elvégezte.10
-
5% jóteljesítési garancia, az esetleges garanciális költségek fedezetére. Ennek összegéből a generálkivitelező levonja a nem a vállalkozó által végzett esetleges
10
Záév Zrt. - Zala Elektro Kft. alvállalkozói szerződés
51
garanciális munkák költségeit és a saját költségeit. Ez az összeg a generál műszaki átadás-átvételi eljárás lezárásától számítva, a teljes szavatossági kötelezettség lejártáig kerül visszatartásra. A visszatartásokat a számlák nettó összegére vetítve kell meghatározni, és az általános forgalmi adóval növelt összegből kell levonni. A visszatartásokért a megrendelő kamatot nem fizet. A visszatartások visszatérítését a vállalkozó kezdeményezi az előírt dokumentumok birtokában.11
11
Záév Zrt. - Zala Elektro Kft. alvállalkozói szerződés
52
9. 12
Kockázatelemzés, kockázatkezelés
Először is fontos tisztában lennünk azzal, hogy mit értünk kockázat alatt. „-A kockázat
valamely esemény bekövetkezési valószínűsége, amely a vállalat/intézmény stratégiai céljainak teljesülését befolyásolja.” A kockázatok típusainak van egy lényeges tulajdonsága, hogy mindegyik szembe állítható az ellentétével. Ilyen ellentétpárok: Tiszta és üzleti kockázat. Aktív és passzív kockázat. Lappangó és előzmény nélkül felbukkanó kockázat. Szembeszökő és rejtett kockázat. Gyorsan lefutó és tartós kockázat. Közvetlenül vagy áttételesen ható kockázat. A kockázatok 4 fő kategóriába sorolhatóak: Külső kockázatok. Pénzügyi kockázatok. Tevékenységi kockázatok. Emberi erőforrás kockázatok. A projektek esetében a projektvezető és a projekt-team a kockázatot veszélyesnek tartja, mert a projekt sikerre vitelét akadályozhatja. A projektben résztvevőknek fel kell ismerniük és megfelelően kezelniük a projektet zavaró, negatívan befolyásoló tényezőket. A projektekkel vele jár a bizonytalanság, ez a bizonytalanság pedig kockázatot eredményez. Éppen ezért szükséges kockázatelemzést és kockázatkezelést végezni.
12
Dr. Galambos Péter- Dr. Fekete István 2005 p. 73 Dr. Galambos Péter- Dr. Fekete István (2005): Kockázatelemzés lépésről lépésre Budapest, ETK Rt. ISBN 963 86 9050-X
53
9.1 Kockázatelemzés Kockázatelemzés nélkül nincs kockázatkezelés. A kockázatelemzés első feladata, hogy megállapításra kerüljenek a kockázati tényezők. A kockázatelemzés célja, hogy azonosítsa, meghatározza, rögzítse a projektben rejlő kockázatokat. A kockázatelemzést a belső ellenőrzési vezető irányítja. Kockázati tényezők összegyűjtésének lépései: Tényezők összegyűjtése. Összegyűjtött tényezők megvitatása. A megvitatás után az összegyűjtött tényezők szűrése. Alapvetően kétféle kockázatelemzési módszert különböztetünk meg: A kvalitatív kockázatelemzés a kockázati tényezők hatásának mértékét nem fejezi ki számszerűsített formában. A kvalitatív értékelés a kockázati tényezők eltérő sajátosságain alapul. A hatás mértékét egyfajta minősítő skálán értékeli. A kvantitatív kockázatelemzés kifejezetten a hatások mértékének számszerű kifejezésére törekszik. Kvantitatív elemzési módszer lehet az érzékenységi vizsgálat és a valószínűségi elemzés. A kvalitatív kockázatelemzés során 4 féle kockázatcsoportot különböztetünk meg: nagy bekövetkezési valószínűség – nagymértékű hatás, nagy bekövetkezési valószínűség – kismértékű hatás, kicsi bekövetkezési valószínűség – kismértékű hatás, kicsi bekövetkezési valószínűség – nagymértékű hatás. A bekövetkezési valószínűség és a várható hatás függvényében a kockázati tényezők egy valószínűségi-hatás mátrixba foglalhatóak.
54
5
Várható hatás
4 3 2 1 0
1
2
3
4
5
Bekövetkezési valószínűség
A mátrix jobb felső részében a kritikus kockázati tényezők, a bal alsó részében pedig az elhanyagolható kockázati tényezők találhatóak A kvantitatív elemzés során a kockázati tényezők lehetséges előfordulási értékei jelentik a független
változók
halmazát,
a
kockázatelemzés
középpontjában
lévő
lehetséges
projektkimenetek pedig a függő változók halmazát. A lehetséges projektkimenetek az elsődleges projektcélok, illetve a pénzügyi megtérülési kritériumok. Az elemzések eredményeinek
ábrázolása,
jelentősen
megkönnyíti
azok
értelmezését
és
további
felhasználását. Kvantitatív elemzési módszer az érzékenységi vizsgálat és a valószínűségi elemzés. Az érzékenységi vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a vizsgálatba vont kockázati tényezők egyenként, azaz egymástól függetlenül, milyen mértékű hatást gyakorolnak az érintett projektkimenetre.
55
9.2 Kockázatkezelés A kockázatelemzés elvégzése után kerülhet sor a kockázatkezelésre. A kockázatkezelés célja, hogy csökkentse és megszüntesse a projekt szempontjából fenyegetést jelentő kockázatokat. Ezt a feladatot a belső ellenőrzés látja el. A kockázatkezelési stratégiák közül megkülönböztetünk 4 alap stratégiát. Kockázat megtartása, elviselése Az alacsony bekövetkezési valószínűséggel rendelkező, kis kockázatú eseményeknél célszerű alkalmazni. Ilyenkor megtartható a kockázat. Előfordul olyan eset is, hogy a szervezet felismerte a kockázatot, de fedezet hiányában nem tudja megszüntetni, kiiktatni. Ha a szervezet rendelkezik elegendő fedezettel a kockázat megszüntetésére, de mégse lép fel ellene, annak oka lehet, hogy a kockázat megszüntetése magasabb költséggel jár, mint az okozott negatív hatás. Kockázat csökkentése, kezelése Az eljárás lényege, hogy csökkentse a kockázat bekövetkezésének valószínűségét és annak hatását. Olyan esetben, ha a kockázatok nem szüntethetőek meg és nem háríthatóak át célszerű ezt az eljárást alkalmazni. Kockázat áthárítása, átadása Az áthárítás, átadás esetében nem változik a kockázat bekövetkezésének valószínűsége és annak hatása. Egyedül a kockázatviselő személye változik. A korábbi kockázatviselő átadja, áthárítja a projekt kockázatokat egy új kockázatviselőre. Ennek oka lehet, ha a korábbi kockázatviselő hirtelen távozik a cégtől, esetleg lefokozásra vagy előléptetésre került sor. Ekkor új, tapasztalt kockázatviselőt kell keresni. Kockázatos tevékenység befejezése Olyan tevékenységek esetében, ahol a kockázat csökkentése után sem érhető el a szervezeti egység számára megfelelő szint. Ott a kockázatkezelési módok közül a tevékenység 56
befejezését kell választani. Ezt a módszert legtöbbször új termék bevezetése után alkalmazzák, ha bizonyos idő eltelte után sem hozzák az általuk elvárt hasznot és az előállítási költségük sem térül meg. Kockázatkezelési módok A kockázatkezelési módok közül a legtöbb cég a megelőzést választja. A kockázat megelőzésére és a bekövetkezési valószínűség csökkentésére törekszenek. Ez költséges feladat, mert akár plusz ember felvételével is járhat, de ha a kockázat bekövetkezése után avatkozik be, közben a szervezetnek az még nagyobb költségeket eredményez. Ezért célszerű a megelőzésre törekedni. Korrekciós tevékenységgel is kezelhetőek a kockázatok. Ez a kockázat bekövetkezése után jelent beavatkozást. A közbeavatkozás célja a negatív hatások csökkentése. Vannak olyan kockázatok, amelyek nem rögtön fejtik ki hatásukat, hanem az esemény bekövetkezése után. Akár hetek, hónapok is eltelhetnek, míg a kockázatokra fény derül. Ekkor a felderítő stratégiát alkalmazza a vállalat. A felderítést elősegítő tevékenység pl.: leltározás, monitoring jelentés.
9.3 Kockázatelemzés a Zalaegerszeg Kórház Porjektben
Ártalmak és azok értéke Ártalmak
Értékelés
Fizikai kockázati tényezők Aerosolok, gőzök, gázok a levegőben Anyagmozgatás Csúszós felület Egyéb Egyensúlybomlás Elektromágneses sugárzás Éles, sarkos, sorjás egyenetlen felület Feszültség (áramköri) Feszültség (sztatikus)
1 1 1 1 1 1 1 1 1
57
Infrahang Kedvezőtlen testhelyzet Levegő áramlása (huzathatás) Levegő hőmérséklete Levegő ionizációja Levegő nedvességtartalma Levegő, gázok nyomása Mozgás Porok a levegőben Részecskesugárzás Rezgés Súlytalanság Szintkülönbség Tárgyak hőmérséklete (hősugárzás) Ultrahang Világítás elégséges Zaj Veszélyes anyagok
1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1
Egyéb Fertőző Gyúlékony Ingerlő Maró Mérgező Mutagén Oxidáló Rákkeltő Robbanó Robbanóanyag Sugárzó Szenzibilizáló Teratogén Utódkárosító
2 2 2 2 2 2 3 2 3 2 2 3 2 3 3 Biológiai kockázati tényezők
Baktérium Élősködő Gomba Parazita Rovar Vírus
1 1 1 1 1 1 Pszichikai kockázati tényezők
Alkotó szellemi tevékenységet folytat Döntenie kell bonyolult szabályok, utasítások alapján Döntenie kell egymást gyorsan követő problémákban Döntenie kell ellentmondó információk alapján Döntenie kell hiányos információk alapján
58
1 1 1 1 1
Döntenie kell nehezen áttekinthető helyzetekben Döntenie kell új helyzetekben Képernyős munkahelyen dolgozik Különösen nagy felelősséget visel emberekért, anyagi értékekért Rutin szellemi munkát végez Rutin szellemi munkát végez időkényszer viszonyai között Személyi kockázati tényezők
1 1 1 1 1 1
Alkalmassági vizsgálattal rendelkezik Egészségi állapotát befolyásoló tartós betegsége van Hajléktalan munkavállaló Tűzvédelmi oktatás szükséges Gépek, eszközök kockázati tényezői
1 1 1 1
A gép alkalmazása különleges körülményeket igényel A gép jelenlegi életkora A gép várható életkora A géphez tartozó szerszámok megfelelők A kezelő személyeken kívül más is kapcsolatba kerülhet a géppel A kezelőszemélyzet betartja a biztonsági intézkedéseket A kezelőszemélyzet hozzáférése megfelelő A kezelőszemélyzet ismeri a biztonsági előírásokat A tényleges mozgástér megegyezik az előírttal Alkalmazás korlátai Beszabályozás megfelelő szállításkor és üzembe helyezéskor Elhelyezés kihelyezett munkahelyen Elhelyezés közös üzemi térben Előfordult a géppel kapcsolatban káresemény Előfordult energiaellátási hiba Előfordult meghibásodás Energia hozzávezetés megfelelő Gyakornok, fiatalkorú használhatja Használati utasítás tartalmazza a beállításra vonatkozó információkat Használati utasítás tartalmazza a karbantartásra vonatkozó információkat Használati utasítás tartalmazza a képzési utasítást Használati utasítás tartalmazza a mozgatásra vonatkozó információkat Használati utasítás tartalmazza a telepítésre vonatkozó információkat Használati utasítás tartalmazza az ápolásra vonatkozó információkat Használati utasítás tartalmazza a zajkibocsátást Hibakeresés megfelelő Időszakos felülvizsgálat időpontja Jelenlegi elhelyezés megfelelő Karbantartás megfelelő Látható káreseménnyel járó körülmény Nehéz alkalmazni a biztonsági intézkedéseket Programozás megfelelő Rendelkezik használati utasítással Rendelkezik utasítással az összes életciklusra Rendellenes használata előfordulhat
1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1
59
Tisztítás megfelelő Vannak rendszeres cserére szoruló alkatrészei Utolsó alkatrészcsere időpontja Van a gép kezeléséből kizárt munkavállalói csoport Van felügyeletet ellátó személy Védőburkolat megfelelő Végeztek időszakos biztonsági felülvizsgálatot Veszélyes géposztály
1 1 1 1 1 1 1 1
Ártalom fennállása
nem naponta fordul elő műszakonként 5-10 perc műszakonként 30perc-2 óra műszakonként több mint 2 óra egész műszak alatt folyamatosan fennáll
1 3 5 7 9
Gép, berendezés állapota, hatások Értékelés Gép/berendezés állapota Megfelelő nem megfelelő
1 2 Lehetséges kár/következmény
kisebb anyagi kár sérüléssel nem járó baleset
1 3
kisebb sérülés
5
súlyos sérülés
7
Halálos
9 Bekövetkezés valószínűsége
a kár bekövetkezésének valószínűsége elhanyagolható
1
kis valószínűségű
3
kár lehetséges kár bekövetkezésének valószínűsége nagy a kár bekövetkezésének valószínűsége igen nagy
5 7 9 Ártalom kiterjedése
60
csak a munkát végző dolgozót érinti
1
néhány dolgozót érint
3
csak másokat érint sok embert érint
3 7 Tűzveszélyesség
nagy veszélyességű
5
közepes veszélyességű kis veszélyességű
3 1
9.4 Kockázatértékelés a különböző munkakörben dolgozókról A táblázat adatai az alábbi módon kerültek kiszámításra: Rizikószám = Ártalom érték * Ártalom fennállás Hatás = Lehetséges következmény * Bekövetkezés valószínűsége * Ártalom kiterjedése Kockázati érték = Rizikószám * Hatás
61
62
Rizikó szám
Hatás
Kockázati érték
Munkakör Ügyvezető igazgató Brigádvezető, villanyszerelő
Ártalomforrás Gép, Fizikai, vegyi, Gép / berendezés berendezés pszichikai Tevékenységek neve állapota ártalmak, tűzveszélyesség Építési építési munkahelyek környezet ellenőrzése Gépjármű közúti személygépjármű 1 üzemeltetés gépjárművezetés Számítógép számítógép 1 látásromlás használat Általános irodai egyéb irodai 1 ülés munkavégzés berendezések bontás kézi szerszámok 1 szemsérülés kézsérülés porok védőcsövezés ujj sérülés horonyvésés Horonymaró 1 porok fal és födémáttörések kézi szerszámok 1 szemsérülés készítése kézsérülés Vezetékcsatornák flex daraboló, 1 ujj sérülés szerelése ütvefúró 1 szemsérülés Vezetékek, ujj sérülés kábelek elhelyezése Szerelvények ujj sérülés Ütvefúró 1 elhelyezése áramütés Lámpatestek elhelyezése Ütve fúró 1 ujj sérülés bekötése áramütés ásó, lapát, Kültéri munkák 1 szemsérülés csákány Villámvédelmi leesés veszély, felfogó hálózat pszichés szerelés terhelés
5
15
75
5
27
135
5
21
105
5
9
45
6 6 6 5 6
25 25 25 25 27
150 150 150 125 162
6
25
150
6
25
150
5
25
125
6
25
150
5
25
125
5
25
125
3
27
81
5
25
125
3
27
81
1
63
63
6
81
486
10. Összegzés, javaslatok Szakdolgozatom témája a projekt erőforrás és költségtervezés, kockázatkezelés melyet egy kiemelt projekten keresztül mutattam be. Mennyire járul hozzá a sikeres üzletvitelhez az erőforrás tervezés, milyen tapasztalatokat hoz a cég fejlődése szempontjából. Ezt a társaság kivitelezései közül az Zalaegerszeg Kórház projekten keresztül vezettem végig. Megismerkedtem a projektmenedzser, az építésvezető, a műszaki ellenőr, az előkészítők, a gazdasági vezető és a könyvelés feladataival. A sikeres projekt kivitelezéséhez elengedhetetlen a magas szintű kommunikáció. Ez a Kft-nél jól működik. Folyamatos a kapcsolat az építkezésen dolgozók, a műszaki vezető, az anyagbeszerző, és az irodában dolgozók között. Az előkészítő team előkalkulációt készít, amellyel a tevékenység megkezdése előtt meghatározzák a várható önköltséget. A projekt eredményességét az elszámolásokban gyűjtött költségek alapján, a szolgáltatás tényleges közvetlen önköltség számításával mérik. Ez az utókalkuláció. Az előkészítésben és a kivitelezésben dolgozók napi rendszerességgel értekeznek, meetingelnek, hogy az esetleges kérdésekre, bizonytalanságokra együttesen találjanak megoldást. A társaság vállalkozási és logisztikai tevékenységét modern számítástechnikai háttér segíti, hogy az információk döntéshozatalkor azonnal rendelkezésre álljanak. Az alábbi javaslatokkal a Zala Elektro Kft. még sikeresebb működéséhez szeretnék hozzájárulni: A mai modern gazdaságban nélkülözhetetlen a stratégiára épülő, megalapozott marketing tevékenység, mely a piackutatás és piacelemzés eredményeire alapozva befolyásolja a megrendelői kört. Észrevételem szerint még nincs megfelelő marketing politika kialakítva. A tulajdonosok és munkavállalók részéről egyaránt fontos a teljesítmény, a munkafegyelem és a minőség folyamatos összhangban tartása. A piaci verseny kihívásai, új vevői igények mind magasabb minőségi szinten történő kielégítése érdekében, lényeges az értékteremtő folyamatok és az ehhez kapcsolódó
63
segédfolyamatok összehangolása, controllingrendszer fejlesztése. A meglévő és megszerezhető erőforrások még szélesebb körű feltárása, alkalmazása a gyakorlatban. Erőforrások maximális kihasználásával a hatékonyság növelése controlling szemléletű gondolkodásmód mellett. KKV-k között nagyobb volumenű fejlődő vállalat, ezért megfontolandó lenne egy egyszerűbb, olcsóbb vállalatirányítási szoftver megvásárlása, bevezetése akár egy helyi, zalaegerszegi informatikai vállalkozástól. Ilyen szoftver a Zalaware Informatikai Rendszerház Digiconto és a Zalaszám Informatikai Kft. OrganE elnevezésű programja. Mindkét szoftver integrált rendszerű, mert az egész ügyviteli folyamatot lefedik egy közös adatbázisrendszerben. Moduláris, egymásra épülő modulokból állnak, melyek bármikor bevezethetőek a vállalti igényeknek megfelelően. Lefedik egy magyar vállalkozás számlázási, készletkezelési, pénzügyi, könyvelési területeit. Minden adatot elegendő egyszer felrögzíteni, mivel azok szabadon mozgathatóak az egyes részek között. A költségek, ráfordítások, bevételek címkézhetőek, ezáltal jól követhető, kontrollálható a pénzügy. Segítik a pontosabb elszámolást és a tervezést. A mai modern világban a készletgazdálkodás egy informatikával támogatandó folyamattá vált. Vállalatirányítási szoftver használatával csökkenthetőek a raktározási költségek és átláthatóbbá válik a készletek kezelése és a készletváltozások nyomon követése. A szoftvereket nem kell megvásárolni, havi díj fizetés ellenében használhatóak, ilyenkor úgynevezett szoftver bérlet jön létre a két fél között. A Kft. igen széles tevékenységi körrel rendelkezik (erős és gyenge áramú kivitelezés, elosztó gyártás és szerelés) ezért nagy hangsúlyt kell fektetni a dolgozók folyamatos oktatására, továbbképzésére, új technikák, technológiák megismerésére, innovációs fejlődésre, felmerülő kockázatok csökkentésére.
64
11. Irodalomjegyzék BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment Prezentációk Lambertné Katona Mónika BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Felnőttképzés, TÁMOP-4.1.1.C- 12/1/KONV-20120010, Projekt és Pályázatmenedzsment Prezentációk Szatmári Ferenc BGF Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg, Főiskolai jegyzet: Zsupanekné Dr. Palányi Ildikó – Vállalkozástan 1. Vállalati környezet elemzés Bucsi László - Domboróczky Zoltán - Gönczi Gabriella - Dr. Meszlényi Rózsa Ph.D: Menedzsment (II. modul) Dunaújváros, 2002. http://www.vallalkozni.hu/ujpr/downloads/menedzsment.htm Dr. Galambos Péter- Dr. Fekete István: Kockázatelemzés lépésről lépésre Budapest, ETK Rt. 2005. ISBN 963 86 9050-X Dr. Tóth Tamás: Terület és projekttervezés Budapest, Szaktudás kiadóház 2010 ISBN: 963 99 3514-3 Elektronikus építési napló adminisztrációs rendszer letöltés időpontja: 2015.04.10. hozzáférés: https://enaplo.e-epites.hu/enaplo/ Henczi Lajos-Murvai László: Projekttervezés és projektmenedzsment. Budapest, Saldo Zrt. 2012 ISBN 978 963 63 8399-2 Záév Zrt. - Zala Elektro Kft. alvállalkozói szerződés Zala Elektro Kft. beszámolói
65
12. Mellékletek
66
1. számú melléklet A társaság szervezeti felépítése
67
2. számú melléklet
VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS (Általános Forgalmi Adót nem tartalmazó szerződés) Megrendelő munkaszáma : ___-____/2015 Létesítmény munkaszáma : szabály érvényesül*: X
Vállalkozó munkaszáma : Közbeszerzéssel elnyert projekt, Art 36/A § felelősségi
Létesítmény megnevezése: projekt címe. Projekt főmérnök : Megrendelő neve Megrendelő adószáma
: ZÁÉV Építőipari Zrt. H-8900 Zalaegerszeg, Millennium köz 1. (A továbbiakban: Megrendelő) : Közösségi adószám:
Vállalkozó neve Vállalkozó központja Vállalkozó adószáma Cégjegyzékszám Vállalkozó számlaszáma Kamarai reg.szám Email
: : : : : : :
(A továbbiakban: Vállalkozó)
A szerződéses összeg nem tartalmaz ÁFÁ-t mert: (Kötelező X-el jelölni, csak egy változat jelölhető) a vállalkozó alanyi mentes (Az adószám 9. számjegye 1.) a vállalkozó ÁFA adóalany és a szerződés tárgya az ÁFA törvény 142 §-a szerinti fordított adózású tevékenységek közé tartozik: a szolgáltatás nyújtásának minősülő olyan építési-szerelési és egyéb szerelési munka, amely ingatlan létrehozatalára, bővítésére, átalakítására vagy egyéb megváltoztatására, bontására irányul, és építési hatósági engedély-köteles. A vállalkozó számlán köteles feltüntetni, hogy „A termék beszerzője, a szolgáltatás igénybevevője az ÁFA fizetésre Kötelezett.” A Vállalkozó ebben az esetben köteles számláján a Megrendelő adószámát feltüntetni. a vállalkozó nem belföldi adóalany, közösségi adószáma EU-s székhely esetén: ……………………. Megrendelő és Vállalkozó az alábbi feltételekkel kötöttek Vállalkozási szerződést: 1.A VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS TÁRGYA: 1.a. Megrendelő vállalatba adja, Vállalkozó elvállalja a: KOMPLETT…………………………….MUNKÁK KIVITELEZÉSE átvételre alkalmas állapotban. Anyag + díj tartalmú munkák esetén a felek a szerződés tárgyát komplett, anyaggal együtt vállalt építés-szerelési szolgáltatásként értelmezik. 1.b. A Vállalkozási szerződés műszaki tartalmát a Megrendelő által szolgáltatott 1. számú melléklet szerinti tervjegyzékben foglalt dokumentumok, a 2. számú mellékletben szereplő ajánlati felhívás és a 3. számú mellékletben szereplő jogerős építési engedély előírásai határozzák meg. Megrendelő igénye esetén a szerződés részét képezi a 4. számú mellékletben szereplő, az átalányár alátámasztását szolgáló tételes árajánlati költségvetés.
68
1.c. Vállalkozó, az ajánlatát az 1.b. pont alapján adta meg és jelen Vállalkozási szerződés aláírásával kijelenti, hogy ismeri a ZÁÉV Zrt. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSES FELTÉTELEI-t és árajánlata megadásával magára nézve kötelezőnek elismeri, hogy az elvégzendő feladatot, valamint annak műszaki tervdokumentációját ismeri és önmagát képesnek tartja ezen feladat maradéktalan elvégzésére és azt el is végzi. 2. SZERZŐDÉSES ÖSSZEG: Anyag : Díj : Vállalkozási díj:
,- Ft ,- Ft ,- Ft
azaz: forint. 3. ELSZÁMOLÁS MÓDJA: átalányáras (A befejezési határidőre prognosztizált fix áron) vagy: tételes felmérés alapján jóváhagyott egységárakon és a Megrendelő képviselője által igazolt mennyiség szerint. vagy: elfogadott egységárakon vagy: bruttó rezsióradíjjal történik, a...................által meghatározott normák, illetve normaidők figyelembevételével. 4.
Megrendelő, a Vállalkozónak átadandó anyagokat, a(z) ...... normák előírásainak megfelelően, a ... számú mellékletben felsoroltak szerint adja át. Vállalkozó végszámlát mindaddig nem nyújthat be, amíg a részére átadott termékekkel (anyagokkal, segédanyagokkal, rezsianyagokkal, segédszerkezetekkel, szerszámokkal, gépekkel, berendezésekkel) a Megrendelővel dokumentáltan (igazoltan) el nem számolt. Amennyiben az elszámolás hiányt mutat, annak pótlási érték-összegét Megrendelő a Vállalkozó felé leszámlázza és a Vállalkozó számla összegéből kompenzálja. A hiány ténye, termék adatainak rögzítése az erre rendszeresített űrlapon történik.
5.
HATÁRIDŐK:
5.a. A kivitelezéshez szükséges, munkaterületet folyamatos munkavégzésre – írásba foglaltan – Megrendelő Vállalkozónak 2015. …………….-ig adja át. 5.b. Teljesítési határidő: 2015………….. 5.c. Részteljesítési határidők és műszaki tartalmuk: -
6.
PÉNZÜGYI ELSZÁMOLÁS:
6.a. Pénzügyi elszámolás: (a rész-számlák tartalma, előirányzati összege és a számlabenyújtások előirányzott határideje). műszaki tartalom:
előirányzott összeg:
számlabenyújtás határideje:
.................................................................................... ..........................................................................
................................................................................
.................................................................................... ..........................................................................
................................................................................
6.b. Számla: Megrendelő által aláírt átadás-átvételi jegyzőkönyv és teljesítésigazolás alapján, a műszaki tartalomban rögzített valamennyi munka hibátlan, előírt minőségű és hiánytalan elvégzése után nyújtható be. Összege: ,- Ft. A Megrendelő részéről a pénzügyi teljesítési igazolás kiadására Vörös Gábor projekt főmérnök jogosult. 6.c. A számlát a ZÁÉV Zrt. címére: 8900 Zalaegerszeg, Millennium köz 1., a Pénzügyi Szervezet címére kell megküldeni. 7.
KÉPVISELETEK:
7.a. Vállalkozó helyszíni képviselője: Felelős műszaki vezető: Címe: Telefon:
+36
Mobiltelefonszáma: Névjegyzék száma:
Telefax:
+36
69
e-mail:
7.b. Megrendelő szerződésmódosításra jogosult képviselői:
Istenes István termelési igazgató Vörös Gábor projekt főmérnök
Címe: ZÁÉV Építőipari Zrt., 8900 Zalaegerszeg, Millennium köz 1. telefon: +3692/504-100 telefax: +3692/504-173 7.c. Megrendelő szakági képviselője: Takács István építésvezető
Mobiltelefonszáma: +3630/929-0771
7.d. A munkavégzés, a minőség ellenőrzésére Vörös Gábor projekt főmérnök által megbízott 7.c, pontban felsorolt személyek jogosultak.
8.
Jelen Vállalkozási szerződésben nem érintett kérdések tekintetében szerződő Felek a szerződéskötéskor érvényes előírásokat, valamint a PTK. előírásait tekintik irányadónak.
9.
A szerződés a szerződő Felek egybehangzó véleménye alapján, cégszerű aláírásukkal lép életbe.
10. Jelen szerződés csak a szerződő Felek cégszerű aláírásával lehet módosítani. Nem helyettesítheti a szerződés módosítását kooperációs jegyzőkönyvbe tett megállapítás, együttműködési megállapodás, vagy építési naplóba történő bejegyzés. 11. EGYÉB SZERZŐDÉSES MEGÁLLAPODÁSOK: 11.a. Vállalkozó a Megrendelő részére az átadási dokumentációt 4 példány nyomtatott és 2 digitális (CD) formában, a ZÁÉV Zrt. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSES FELTÉTELEI C./X./5. pontja szerint. Tartalma: — Kivitelezői nyilatkozatok 4 példány — Készre jelentő levél 1 példány — A lezárt építési napló másodpéldánya 1 példány — Tételesen felsorolt tartalomjegyzék az átadási dokumentációról 4 példány — Szakhatósági engedélyek, hozzájárulások 4 példány — Beépített anyagok műbizonylatai, ÉME engedélyei 4 példány — Az elszállított építési és bontási hulladék befogadó nyilatkozatai 4 példány — Megvalósulási dokumentáció 4 példány — Az elkészített munkarészről, az eltakart szerkezetekről készített fotódokumentáció 4 példány — Az alkalmazott mérőeszközök, műszerek hitelesítésének dokumentumai 4 példány 11.b. Az átadási dokumentációt a készre jelentő levéllel együtt szolgáltatja Vállalkozó. Az átadási dokumentáció hiánymentes leadása a teljesítési igazolás kiadásának a feltétele. 11.c. Vállalkozó a szerződés teljesítése során tudomására jutott, a Megrendelő által üzleti titoknak minősített minden információt, adatot, köteles bizalmasan kezelni, azt csak Megrendelő írásbeli hozzájárulásával hozhatja nyilvánosságra, vagy harmadik személy tudomására, kivéve a közérdekű adatot. Vállalkozó – Megrendelő felhívására – köteles az üzleti titok megtartásáról írásban nyilatkozni és nyilatkozatát Megrendelő részére átadni. 11.d. Megrendelő és minden általa meghatalmazott személy számára minden ésszerű időpontban hozzáférhetővé kell tenni az összes olyan helyet, ahol az anyagokat, termékeket és berendezéseket készítik, gyártják vagy előkészítik a teljesítéshez. Vállalkozó köteles minden segítséget biztosítani ehhez esetleges alvállalkozóinál és a beszállítóinál is. 11.e. ZÁÉV Zrt. ÁSZF C/IX.8. pontja az alábbiak szerint módosul: ,, Az igazolt – valamennyi szükséges melléklettel ellátott – számla(k) összegét Megrendelő a számla(k) Pénzügyi szervezethet történő benyújtását követő 60 naptári napon belül utalja át a Vállalkozó által megjelölt számlaszámra.” 12. MELLÉKLETEK: — Jelen Vállalkozási szerződés mellékletét képezik és azzal együtt érvényesek az alábbiak: — A ZÁÉV Zrt. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSES FELTÉTELEI, — 1. számú melléklet, mint tervdokumentáció,
70
— — — — —
2. számú melléklet, mint ajánlati felhívás, 3. számú melléklet, mint jogerős építési engedély, 4. számú melléklet, mint tételes árajánlati költségvetés, 5. számú melléklet, mint teljességi nyilatkozat. 6. számú melléklet, mint Vállalkozó pénzügyi ütemterve (10 MFt szerződéses összeget meghaladó esetében)
Zalaegerszeg, 2015.
Zalaegerszeg, 2015.
Cégszerű aláírás :
Név: Beosztás:
Cégszerű aláírás :
............................................................................................. Istenes István Vörös Gábor termelési igazgató projekt főmérnök Megrendelő
Név: Beosztás:
ügyvezető Vállalkozó
* Art 36/A § lényege, hogy a közbeszerzéssel elnyert projektek megvalósításában részt vevő vállalkozók részére (ide értve a tervezőket is) a megrendelő csak akkor teljesíthet kifizetést, ha kifizetést megelőzően 15 nappal a vállalkozó (az Art 36/A §-nak megfelelő módon) igazolja, hogy nincs adó-, ill. köztartozása. A részletekkel kapcsolatban kérjük, tájékozódjon a törvényből, az NAV-nál, vagy a könyvelőjénél!
71
2013.01 - 2013.12 Analitika Megnevezés Anyag 5331 Pécsvárad iskol 146 5334 Bükkszék Gyógyf 25 5335 Mezőlak Hulladé 111 5337 PÉCS OTP 5339 Nagykanizsa Kór 62 028 5341 BENEI PÉKSÉG BP 8 231 5344 TAB ISKOLA 5345 AXIAL CSARNOK Z 5 504 5349 Abony Közösségi 6 940 5350 Szekszárd Művés 51 241 5351 DHSR Bük bővíté 11 311 5355 AJKA KÓRHÁZ 31 036 5356 KŐSZ ISKOLA 146 5357 Bioinnovációs K 250 5358 SZIGETVÁR VÍGAD 35 5359 CSURGÓ ISKOLA 992 5360 KARCAG FÜRDŐ 2 050 5362 Veszprém Rendőr 2 357 5364 Szegedi Tudomán 7 900 5365 VELENCE KORZÓ 14 974 5366 MOHÁCS FAMILY C 168 5367 CEGLÉD VÁROSI U 586 5368 Győr Egyetem 5369 KAPOSI MÓR KÓRH 101 139 5370 OTP Zalaegersze 2 191 5371 Nagykapornak ZÁ 927 5372 SPORTCSARNOK ZE 34 613 5375 SZÉKESFEHÉRVÁR 12 384 5376 KAPOSVÁR EGYETE 1 804 5378 ALSÓNEMESAPÁTI 2 025 5379 HÉVÍZ HOTOL AQU 5451 öNÁLLÓ VÁLLALÁS 2 600 5452 Karbantartás 5600 Zala-Elektro El 75 197 56060 Bolt piac 11 56087 Ausztriai munka 2 184 56095 BÜK NESTLÉ II. 20 065 56096 KISBUCSA CSARNO 1 321 96 Eggyéb bev 97 Pü műv er 462 492 634 17 548 1 347 208 1 801 3 148 3 078 17 626 192 4 893 575 3 116 952 1 446 4 446 2 852 6 958 1 303 6 736 1 274 71 1 046 24 217 1 560 16 417 2 266 1 745
127 456
2 194
Bér
Fuvar 146 44 71 68 201 18 148 180 60 109 145 70 53 210 672 -
72 25 978
TB+EHO 263 3 886 301 47 410 548 682 3 982 43 1 088 125 689 211 330 974 625 1 521 315 1 491 280 32 230 5 344 345 1 298 504 414
59 547
844 1 406 888 2 686 15 4 707
56 147 610 5 441 1 153 435 965 1 927 5 927 688 3 695 586 742 853 973 895 158 2 086 3 095 108 3 113 159 7 970 230 121 3 943 696 471 930 20 808
Egyéb ktg.
Szük önktg. 146 81 1 155 610 89 049 11 032 690 8 680 8 911 60 935 15 826 56 540 985 7 121 1 588 5 951 4 109 4 352 15 406 21 654 276 3 700 159 117 733 4 039 1 048 46 852 13 080 3 828 3 058 20 4 737 105 811 3 322 20 787 26 193 3 495 4 707 677 666 450 114
Alváll. 26 000 2 000 2 668 9 500 14 994 9 813 1 560 38 502 76 914 24 697 2 437 14 500 18 500 13 926 12 490 24 255 82 418 2 300 27 154 4 067 7 110 4 828 8 133 2 144 4 710 4 622 9 873 -
Zala Elektro KFt Utókalkuláció 2013
Fel nem oszt. Összktg. 1 388 27 534 86 2 167 1 122 4 945 472 10 582 12 185 116 228 2 041 22 885 115 2 365 1 308 9 988 2 711 50 125 14 820 152 669 1 892 17 718 11 727 92 964 448 3 870 2 193 23 814 1 419 21 508 1 364 21 241 1 253 17 851 747 5 099 3 867 43 529 2 207 106 280 218 2 794 2 135 32 988 295 4 521 11 502 136 345 324 4 363 88 1 136 4 200 55 881 1 113 22 326 794 6 766 114 3 172 0 20 974 10 421 307 4 928 13 846 119 657 736 4 059 3 197 23 984 2 317 38 383 277 3 772 216 4 923 106 022 1 233 803
Árbevétel 24 000 1 870 2 947 7 000 135 762 26 491 1 406 13 171 46 503 161 140 15 556 75 321 5 580 33 620 21 818 23 297 22 838 3 849 47 000 92 646 3 600 29 435 5 314 153 190 4 850 1 300 53 600 18 564 6 102 4 000 150 23 512 5 298 122 635 1 233 25 667 50 598 4 000 23 822 3 060 1 301 744 1 012
-
Befejezetlen ELÁB 7 213 3 822 4 288 375 10 093 6 617 -
Adatok e Ft Fedezet - 3 534 297 - 1 998 - 3 582 12 320 216 959 - 1 105 - 3 996 8 471 - 2 162 - 7 550 1 710 9 806 310 2 056 4 987 - 1 250 3 471 - 7 017 806 - 3 553 793 16 845 487 164 - 2 281 - 3 761 665 828 130 13 091 369 2 978 - 2 825 1 683 12 215 228 18 899 3 060 68 953
3. számú melléklet
4. számú melléklet
73
1 1 9 9 3 0 2 5 4 5
3 1
1
1 3 2 0
Statisztikai számjel
2 0 - 0 9 - 0 6 4 5
0 9
Cégjegyzék szám
ZALA-ELEKTRO KFT 2011. December 31. MÉRLEG MÉRLEG Eszközök (aktívák) A tétel megnevezése 01. 02. 03. 04. 05. 06. 07. 08. 09. 10. 11. 12. 178 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51.
Előző év
A. Befektetett eszközök (02.+10.+18. sor) I. IMMATERIÁLIS JAVAK (03.-09. sorok) 1.Alapítás-átszervezés aktivált értéke 2.Kísérleti fejlesztés aktivált értéke 3.Vagyoni értékű jogok 4.Szellemi termékek 5.Üzleti vagy cégérték 6.Immateriális javakra adott előlegek 7.Immateriális javak értékhelyesbítése II. TÁRGYI ESZKÖZÖK (11.-17. sorok) 1.Ingatlanok és a kapcsolódó vagyoni értékű jogok 2.Műszaki berendezések, gépek, járművek 3.Egyéb berendezések, felszerelések, járművek 4.Tenyészállatok 5.Beruházások, felújítások 6.Beruházásokra adott előlegek 7.Tárgyi eszközök értékhelyesbítése III. BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK (19.-25. sorok) 1.Tartós részesedés kapcsolt vállalkozásban 2.Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban 3.Egyéb tartós részesedés 4.Tartósan adott kölcsön egyéb részesedési viszonyban álló vállalkozásban 5.Egyéb tartósan adott kölcsön 6.Tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapír 7.Befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítése B. Forgóeszközök (27.+34.+40.+45. sor) I. KÉSZLETEK (28.-33. sorok) 1.Anyagok 2.Befejezetlen termelés és félkész termékek 3.Növendék-, hízó és egyéb állatok 4.Késztermékek 5.Áruk 6.Készeletekre adott előlegek II. KÖVETELÉSEK (35.-39.sorok) 1.Követelések áruszállításból és szolgáltatásokból (vevők) 2.Követelések kapcsolt vállalkozással szemben 3.Követelések egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozással szemben 4. Váltókövetelések 5.Egyéb követelések III. ÉRTÉKPAPÍROK (41.-44. sorok) 1.Részesedés kapcsolt vállalkozásban 2.Egyéb részesedés 3.Saját részvények, saját üzletrészek 4. Forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok IV. PÉNZESZKÖZÖK (46.-47. sorok) 1.Pénztár, csekkek 2.Bankbetétek C. Aktív időbeli elhatárolások 1.Bevételek aktív időbeli elhatárolása 2.Költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolása 3.Halasztott ráfordítások
52. ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN (01.+26.+48. sor)
Keltezés:
Zalaegerszeg. 2012.05.10.
PH.
74
Előző év/ek/módosí tásai
Tárgyév
32 393
37 801
22 363
27 667
3 888 18 475
3 469 24 198
10 030
10 134
10 030
10 134
609 633 25 806 3 479 14 886
589 316 8 983 1 359
7 441
7 624
559 072 46 509
524 833 122 571
440 906
319 126
71 657
83 136
24 755 475 24 280 657 657
55 500 428 55 072 719 460 259
642 683
627 836
1 1 9 9 3 0 2 5 4 5
3 1
1
1 3 2 0
Statisztikai számjel
2 0 - 0 9 - 0 6 4 5
0 9
Cégjegyzék szám
ZALA-ELEKTRO KFT 2011. December 31. MÉRLEG MÉRLEG Források (passzívák) adatok ezer Ft-ban Előző Előző év év/ek/módosí Tárgyév tásai 95 967 116 369 28 000 28 000
A tétel megnevezése 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67. 68. 69. 70. 71. 72. 73. 74. 75. 76. 77. 78. 79. 80. 81. 82. 83. 84. 85. 86. 87. 88. 89. 90. 91. 92. 93.
D. Saját tőke (54.+56.+57.+58.+59.+60.+61.sor) I. JEGYZETT TŐKE Ebből: visszavásárolt tulajdoni részesedés névértéken II.JEGYZETT, DE MÉG BE NEM FIZETETT TŐKE (-) III.TŐKETARTALÉK IV.EREDMÉNYTARTALÉK V.LEKÖTÖTT TARTALÉK VI.ÉRTÉKELÉSI TARTALÉK VII.MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY E. Céltartalékok (63.-65. sorok) 1. Céltartalék a várható kötelezettségekre 2. Céltartalék a jövőbeni költségekre 3. Egyéb céltartalék F. Kötelezettségek (67.+71.+80. sor) I. HÁTRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK (68.-70. sorok) 1.Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben
2 021 14 147
2 021 65 946
51 799 891
20 402 0
891 519 673
500 295
519 673
500 295
476 417
412 520
16 485 26 771 26 152
5 945 81 830 11 172
26 152
11 172
642 683
627 836
2.Hátrasorolt köt. egyéb részesedési viszonyban lévő vállalk. szemben
3.Hátrasorolt kötelezettségek egyéb gazdálkodóval szemben II. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK (72.-79. sorok) 1.Hosszú lejáratra kapott kölcsönök 2.Átváltoztatható kötvények 3.Tartozások kötvénykibocsátásból 4.Beruházási és fejlesztési hitelek 5.Egyéb hosszú lejáratú hitelek 6.Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben 7. Tartós köt. egyéb részesedési viszonyban lévő vállalk. szemben 8.Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek III. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK (81.-89. sorok) 1.Rövid lejáratú kölcsönök - ebből: az átváltoztatható kötvények 2.Rövid lejáratú hitelek 3.Vevőtől kapott előlegek 4.Kötelezettségek áruszállításból és szolgáltatásból (szállítók) 5.Váltótartozások 6.Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben 7. Rövid lej. köt. egyéb részesedési viszonyban lévő vállalk. szemb. 8.Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek G. Passzív időbeli elhatárolások 1. Bevételek passzív időbeli elhatárolása 2.Költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolása 3.Halasztott bevételek
94. FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN (53.+62.+66.+90. sor)
Keltezés:
Zalaegesrzeg.2012.05.10.
PH.
a vállalkozás vezetője (képviselője)
75
1 1 9 9 3 0 2 5 4 5
3 1
1
1 3 2 0
Statisztikai számjel
2 0 - 0 9 - 0 6 4 5
0 9
Cégjegyzék szám
ZALA-ELEKTRO KFT 2011. December 31. EREDMÉNYKIMUTATÁS "A" EREDMÉNYKIMUTATÁS (összköltség eljárással) A tétel megnevezése 01. Belföldi értékesítés nettó árbevétele 02. Exportértékesítés nettó árbevétele I. Értékesítés nettó árbevétele (01.+02.) 03. Saját termelésű készletek állományváltozása 04. Saját előállítású eszközök aktivált értéke II. Aktivált saját teljesítmények értéke (03.±04.) III. Egyéb bevételek 05. 06. 07. 08. 09. IV. 10. 11. 12. V. VI. VII. A. 13. 14. 15. 16. 17. VIII. 18. 19. 20. 21. IX. B. C. X. XI. D. E. XII. F. 22. 23.
Ebből: visszaírt értékvesztés Anyagköltség Igénybe vett szolgáltatások értéke Egyéb szolgáltatások értéke Eladott áruk beszerzési értéke Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke Anyagjellegű ráfordítások (05.+06.+07.+08.+09.) Bérköltség Személyi jellegű egyéb kifizetések Bérjárulékok Személyi jellegű ráfordítások (10.+11.+12.) Értékcsökkenési leírás Egyéb ráfordítások Ebből: értékvesztés ÜZEMI ( ÜZLETI) TEVÉKENYSÉG EREDMÉNYE (I.±II.+III.-IV.-V.-VI.-VII.) Kapott (járó) osztalék és részesedés Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Részesedések értékesítésének árfolyamnyeresége Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Befektetett pénzügyi eszközök kamatai, árfolyamnyeresége Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Pénzügyi műveletek egyéb bevételei Pénzügyi műveletek bevételei (13.+14.+15.+16.+17.) Befektetett pénzügyi eszközök árfolyamvesztesége Ebből: kapcsolt vállalkozásnak adott Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások Ebből: kapcsolt vállalkozásnak adott Részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztése Pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai Pénzügyi műveletek ráfordításai (18.+19.±20.+21.) PÉNZÜGYI MŰVELETEK EREDMÉNYE (VIII.-IX.) SZOKÁSOS VÁLLALKOZÁSI EREDMÉNY (±A.±B.) Rendkívüli bevételek Rendkívüli ráfordítások RENDKÍVÜLI EREDMÉNY (X.-XI.) ADÓZÁS ELŐTTI EREDMÉNY (±C.±D.) Adófizetési kötelezettség ADÓZOTT EREDMÉNY (±E.-XII.) Eredménytartalék igénybevétele osztalékra, részesedésre Jóváhagyott osztalék, részesedés
G. MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY (±F.+22.-23.)
Keltezés:
Előző év/ek/módosí tásai
Előző év
Tárgyév
1 672 501
1 501 716
1 672 501 5 273
1 501 716 -13 995
5 273 6 584
-13 995 8 317
500 103 106 597 3 571 44 409 809 982 1 464 662 97 578 20 374 29 677 147 629 6 367 13 895 1 850 51 805
536 428 105 925 5 063 39 942 497 434 1 184 792 116 843 24 242 35 244 176 329 8 455 43 121 4 594 83 341
345
1 081
345
1 050 2 131
351
152
351 -6 51 799
925 1 077 1 054 84 395
51 799 51 799
60 000 51 799
Zalaegerszeg, 2012.05.10.
PH.
a vállalkozás vezetője (képviselője)
76
84 395 3 993 80 402
20 402
1 1 9 9 3 0 2 5 4 5
3 1
1
1 3 2 0
Statisztikai számjel
2 0 - 0 9 - 0 6 4 5
0 9
Cégjegyzék szám
ZALA-ELEKTRO KFT 2013. DECEMBER 31. MÉRLEG MÉRLEG Eszközök (aktívák) A tétel megnevezése 01. 02. 03. 04. 05. 06. 07. 08. 09. 10. 11. 12. 178 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51.
Előző év
A. Befektetett eszközök (02.+10.+18. sor) I. IMMATERIÁLIS JAVAK (03.-09. sorok) 1.Alapítás-átszervezés aktivált értéke 2.Kísérleti fejlesztés aktivált értéke 3.Vagyoni értékű jogok 4.Szellemi termékek 5.Üzleti vagy cégérték 6.Immateriális javakra adott előlegek 7.Immateriális javak értékhelyesbítése II. TÁRGYI ESZKÖZÖK (11.-17. sorok) 1.Ingatlanok és a kapcsolódó vagyoni értékű jogok 2.Műszaki berendezések, gépek, járművek 3.Egyéb berendezések, felszerelések, járművek 4.Tenyészállatok 5.Beruházások, felújítások 6.Beruházásokra adott előlegek 7.Tárgyi eszközök értékhelyesbítése III. BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK (19.-25. sorok) 1.Tartós részesedés kapcsolt vállalkozásban 2.Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban 3.Egyéb tartós részesedés 4.Tartósan adott kölcsön egyéb részesedési viszonyban álló vállalkozásban 5.Egyéb tartósan adott kölcsön 6.Tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapír 7.Befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítése B. Forgóeszközök (27.+34.+40.+45. sor) I. KÉSZLETEK (28.-33. sorok) 1.Anyagok 2.Befejezetlen termelés és félkész termékek 3.Növendék-, hízó és egyéb állatok 4.Késztermékek 5.Áruk 6.Készeletekre adott előlegek II. KÖVETELÉSEK (35.-39.sorok) 1.Követelések áruszállításból és szolgáltatásokból (vevők) 2.Követelések kapcsolt vállalkozással szemben 3.Követelések egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozással szemben 4. Váltókövetelések 5.Egyéb követelések III. ÉRTÉKPAPÍROK (41.-44. sorok) 1.Részesedés kapcsolt vállalkozásban 2.Egyéb részesedés 3.Saját részvények, saját üzletrészek 4. Forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok IV. PÉNZESZKÖZÖK (46.-47. sorok) 1.Pénztár, csekkek 2.Bankbetétek C. Aktív időbeli elhatárolások 1.Bevételek aktív időbeli elhatárolása 2.Költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolása 3.Halasztott ráfordítások
52. ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN (01.+26.+48. sor)
Keltezés:
Zalaegerszeg. 2014.04.28.
PH.
77
32 470 0
Előző év/ek/módosí tásai
Tárgyév 26 650 1 022
1 022
23 180
19 690
4 706 18 474
4 281 15 409
9 290
5 938
9 290
5 938
458 443 48 071 20 384 15 698
559 826 39 546 11 311 16 709
11 989
11 526
402 254 57 549
517 311 125 520
289 035
328 402
55 670 0
63 389 0
8 118 420 7 698 4 914 4 290 624
2 969 661 2 308 5 940 787 5 153
495 827
592 416
1 1 9 9 3 0 2 5 4 5
3 1
1
1 3 2 0
Statisztikai számjel
2 0 - 0 9 - 0 6 4 5
0 9
Cégjegyzék szám
ZALA-ELEKTRO KFT 2013. DECEMBER 31. MÉRLEG MÉRLEG Források (passzívák) adatok ezer Ft-ban Előző Előző év év/ek/módosí Tárgyév tásai 122 668 125 014 28 000 28 000
A tétel megnevezése 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67. 68. 69. 70. 71. 72. 73. 74. 75. 76. 77. 78. 79. 80. 81. 82. 83. 84. 85. 86. 87. 88. 89. 90. 91. 92. 93.
D. Saját tőke (54.+56.+57.+58.+59.+60.+61.sor) I. JEGYZETT TŐKE Ebből: visszavásárolt tulajdoni részesedés névértéken II.JEGYZETT, DE MÉG BE NEM FIZETETT TŐKE (-) III.TŐKETARTALÉK IV.EREDMÉNYTARTALÉK V.LEKÖTÖTT TARTALÉK VI.ÉRTÉKELÉSI TARTALÉK VII.MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY E. Céltartalékok (63.-65. sorok) 1. Céltartalék a várható kötelezettségekre 2. Céltartalék a jövőbeni költségekre 3. Egyéb céltartalék F. Kötelezettségek (67.+71.+80. sor) I. HÁTRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK (68.-70. sorok) 1.Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben
2 021 86 348
2 021 92 647
6 299 0
2 346 0
351 520 0
437 388 0
0
0
351 520
437 388
281 515
371 866
8 764 61 241 21 639
16 042 49 480 30 014
21 639
30 014
495 827
592 416
2.Hátrasorolt köt. egyéb részesedési viszonyban lévő vállalk. szemben
3.Hátrasorolt kötelezettségek egyéb gazdálkodóval szemben II. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK (72.-79. sorok) 1.Hosszú lejáratra kapott kölcsönök 2.Átváltoztatható kötvények 3.Tartozások kötvénykibocsátásból 4.Beruházási és fejlesztési hitelek 5.Egyéb hosszú lejáratú hitelek 6.Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben 7. Tartós köt. egyéb részesedési viszonyban lévő vállalk. szemben 8.Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek III. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK (81.-89. sorok) 1.Rövid lejáratú kölcsönök - ebből: az átváltoztatható kötvények 2.Rövid lejáratú hitelek 3.Vevőtől kapott előlegek 4.Kötelezettségek áruszállításból és szolgáltatásból (szállítók) 5.Váltótartozások 6.Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben 7. Rövid lej. köt. egyéb részesedési viszonyban lévő vállalk. szemb. 8.Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek G. Passzív időbeli elhatárolások 1. Bevételek passzív időbeli elhatárolása 2.Költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolása 3.Halasztott bevételek
94. FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN (53.+62.+66.+90. sor)
Keltezés:
Zalaegesrzeg.2014.04.28.
PH.
a vállalkozás vezetője (képviselője)
78
1 1 9 9 3 0 2 5 4 5
3 1
1
1 3 2 0
Statisztikai számjel
2 0 - 0 9 - 0 6 4 5
0 9
Cégjegyzék szám
ZALA-ELEKTRO KFT 2013. DECEMBER 31. EREDMÉNYKIMUTATÁS "A" EREDMÉNYKIMUTATÁS (összköltség eljárással) A tétel megnevezése 01. Belföldi értékesítés nettó árbevétele 02. Exportértékesítés nettó árbevétele I. Értékesítés nettó árbevétele (01.+02.) 03. Saját termelésű készletek állományváltozása 04. Saját előállítású eszközök aktivált értéke II. Aktivált saját teljesítmények értéke (03.±04.) III. Egyéb bevételek 05. 06. 07. 08. 09. IV. 10. 11. 12. V. VI. VII. A. 13. 14. 15. 16. 17. VIII. 18. 19. 20. 21. IX. B. C. X. XI. D. E. XII. F. 22. 23.
Ebből: visszaírt értékvesztés Anyagköltség Igénybe vett szolgáltatások értéke Egyéb szolgáltatások értéke Eladott áruk beszerzési értéke Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke Anyagjellegű ráfordítások (05.+06.+07.+08.+09.) Bérköltség Személyi jellegű egyéb kifizetések Bérjárulékok Személyi jellegű ráfordítások (10.+11.+12.) Értékcsökkenési leírás Egyéb ráfordítások Ebből: értékvesztés ÜZEMI ( ÜZLETI) TEVÉKENYSÉG EREDMÉNYE (I.±II.+III.-IV.-V.-VI.-VII.) Kapott (járó) osztalék és részesedés Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Részesedések értékesítésének árfolyamnyeresége Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Befektetett pénzügyi eszközök kamatai, árfolyamnyeresége Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott Pénzügyi műveletek egyéb bevételei Pénzügyi műveletek bevételei (13.+14.+15.+16.+17.) Befektetett pénzügyi eszközök árfolyamvesztesége Ebből: kapcsolt vállalkozásnak adott Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások Ebből: kapcsolt vállalkozásnak adott Részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztése Pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai Pénzügyi műveletek ráfordításai (18.+19.±20.+21.) PÉNZÜGYI MŰVELETEK EREDMÉNYE (VIII.-IX.) SZOKÁSOS VÁLLALKOZÁSI EREDMÉNY (±A.±B.) Rendkívüli bevételek Rendkívüli ráfordítások RENDKÍVÜLI EREDMÉNY (X.-XI.) ADÓZÁS ELŐTTI EREDMÉNY (±C.±D.) Adófizetési kötelezettség ADÓZOTT EREDMÉNY (±E.-XII.) Eredménytartalék igénybevétele osztalékra, részesedésre Jóváhagyott osztalék, részesedés
G. MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY (±F.+22.-23.)
Keltezés:
Előző év/ek/módosí tásai
Előző év
Tárgyév
926 644 92 891 1 019 535 15 698
1 240 331 34 531 1 274 862 1 011
15 698 47 395 18 703 324 119 89 646 5 108 38 909 362 047 819 829 123 668 35 642 32 959 192 269 9 624 16 911 3 985 43 995
1 011 23 822
1 256 103 420 1 676
3 063
3 063
1 686 1 720 -44 43 951
774 774 2 289 24 357
1 000 -1 000 42 951 1 652 41 299
24 357 2 011 22 346
35 000
20 000
6 299
2 346
a vállalkozás vezetője (képviselője)
79
22 068
34
Zalaegerszeg, 2014.04.28.
PH.
466 859 106 787 6 391 30 684 450 114 1 060 835 132 758 24 203 36 055 193 016 10 638 13 138
13. Szerzői nyilatkozat
80
14. Szerzői összefoglalás Bevezetés és témaválasztás indoklással indítottam a szakdolgozatomat. Majd rövid általános ismertetés a projektről, annak fogalmáról, a projektmenedzsmentről és szintén annak fogalmáról is. Fontosnak tartottam a Kft. bemutatását, ahol a gyakorlatomat töltöttem. A gyakorlati időm alatt mindenki nagyon rendes, figyelmes és segítőkész volt. Igyekezett mindenki munkát adni, hogy minden feladatból kicsit ki vegyem a részemet, belelássak minden munkafolyamatba. A szakdolgozat megírásában is mindenki nagyon segítőkész volt. A Kft. ismertetése után a projekt alapadatok, fő és alvállalkozók bemutatása, projekt célja került ismertetésre. Elengedhetetlen a projekteknél az elemzés, tervezés. Értem ezalatt a Swot elemzést, probléma és cél-fa kialakítását és a logikai keretmátrix megalkotását. Sajnos minden projektet végig kísér a bizonytalanság, éppen ezért itt is elengedhetetlen volt a bizonytalanságok megfogalmazása. Erőforrás tervezésben nagyon profi szakemberekkel dolgozik a Kft. mind az irodában és a munkaterületen egyaránt. De a tervezésnél és a költségvetés kialakításánál még én is tudtam újat mutatni a dolgozóknak a Microsoft Projekt program segítségével, amelyben nagyon könnyen és egyszerűen ábrázolhatóak a projekt folyamatai Gantt diagramban. Az erőforrásokat és a hozzájuk tartozó költségeket is hozzá lehet rendelni az egyes folyamatokhoz. Így nagyon egyszerűvé válik a Cash- Flow készítése, az összegzés iránya és hogy milyen mély bontásban szeretnék látni a költségalakulást (napi, heti, havi, éves szinten). A bizonytalanságok mellett a kockázat is megjelenik a projektben. A Kft-nél egy nagyon jól összeállított és minden apró kockázatot figyelembe vevő kockázatelemzést segítettek elkészíteni.
81