XIX. XI X. ÉVF VFO OLYA OL YAM M V. V SZÁ ZÁM M
2010 20 10 0. MÁ MÁJU J S – PÜ JU PÜNK NKÖS NK ÖSD ÖS D HA HAVA VA
KISK KI SKUNLA SK LACH CHÁ CH ÁZ Á ZA ÖN Ö KO ORM MÁ ÁN NYZAT YZ ZATÁN ATÁN Á AK AK KÖZ ZÉL ÉLET ETI, K ET KUL ULTU ULTU UL URÁ ÁLI LIS, S, HAG S, AGYO YOM MÁ ÁNY N ŐR Ő ZŐ ZŐ ÉS SZ ZÓR RAK AKOZ OZT TA ATÓ Ó LAP APJA JA
Megújul a Munkácsy park, készül a játszótér A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program III. tengely – falumegújítás és -fejlesztés jogcímen – a „Munkácsy park rekonstrukciója és játszótér építése Kiskunlacházán” című pályázatunkat 12.297.602,- Ft támogatásban részesítette. A fejlesztés összköltsége 18.699.986,- Ft, az önkormányzatot terhelő rész 6.402.384,- Ft. A beruházás során a parkban lévő aszfalt KRESZ-parki úthálózatot elbontjuk, helyette át-
lós közlekedést biztosító új – díszburkolatú – úthálózatot építünk. A park közepén dísztó létesül, amely mellett padok várják majd a pihenni vágyókat. A játszótér és a park kialakítása során a meglévő fák megóvására, megtartására törekszünk. Pályázatunk és a beruházás fő eleme a játszótér. Sajnálatos módon eddig a község gyermekei részére nem volt kialakított és szabványos játszótér, melyet nyertes pályázatunk segítségével most sikerül megvalósítanunk. A játszótéren – melyet
esztétikus kerítéssel veszünk körbe – mind az óvodás, mind az iskoláskorú gyerekek megtalálják majd a koruknak megfelelő játszóvárat, hintát, rugós játékokat, csúszdát. Az építkezés a múlt hét folyamán elkezdődött, az átadásra a VI. László Napi Vigasságokon, 2010. június 25-én kerül sor. Ezzel a leendő városközpont kialakítása megkezdődött. Dr. Répás József , polgármester
2
A Mi Újságunk – 2010. május
Középiskola
Finnországban jártunk… avagy - hol lakik a Mikulás? Immár második esztendeje nyílik lehetőség a Kiskunlacházi Szakközép- és Szakképző Iskola hat diákja számára, hogy egy sikeres pályázattal háromhetes tanulmányi-szakmai úton vegyen részt Finnországban. A lehetőséget a Tempus Közalapítvány Euro Mobilitási Programjában meghirdetett Leonardo da Vinci pályázat biztosította. Márciusban volt szerencsém kísérő tanárként elutazni tanulóinkkal a messzi északra. zi piknik a méteres hóban – mi a kolbászfüstölés csodája. S ha már egyszer északra vetett bennünket a sors, ellátogattunk Lappföldre is, hogy ellenőrizzük, valóban ott lakik-e a Mikulás. Sajnos szóba elegyedni nemigen volt alkalmunk vele, így azt sem volt lehetőségünk megtudakolni tőle, mennyi fizetést is kap egy ilyen deres szakállas öregember. Mivel – az üzlet az üzlet – csuA szakmai továbbképzés mellett az útnak számtalan egyéb tanulsága van, melyek – azt gondolom – egy életre meghatározó élményként raktározódnak el a kiutazó diákokban. Rengeteg élménnyel gazdagodva tértünk haza, hisz folyamatosan azt éreztük, a raahei fogadó intézmény
tanárai, szervezői minden tőlük telhetőt megtettek, hogy a 21 nap fejlesztő, tartalmas és szórakoztató is legyen egyben. Iskolát és magáncégeket látogathattunk meg, s ezen programokon keresztül betekintést nyerhettünk az ország működésébe. Megtanulhattunk hómotorozni, mely a -25 fokos hidegben igazán embert próbáló feladatnak bizonyult. Kipróbáltuk, miben rejlik a finnek mérhetetlen szenvedélye a sífutás iránt, megtapasztalhattuk, milyen is egy igazi télví-
pán egységnyi idő állt rendelkezésünkre egy közös fotó erejéig, máris az utcán, azaz a méteres hóban találtuk magunkat. Raahéba visszafelé tartva egy jégkastély dermesztően szenvedélyes világában gyönyörködhettünk, ahol medvebőrbe burkolózva próbáltunk életet lehelni önmagunkba. Ez a néhány sor csak ízelítő kint tartózkodásunk izgalmakban gazdag eseményeiből. Az élmény feledhetetlen és egész életre szól, kitörölhetetlenül bennünk él minden pillanata. Elengedhetetlen, hogy e sorokon keresztül kifejezzük hálánkat Horák György igazgatóhelyettes úrnak, kinek kreatív hozzáállása, segítő szándéka, örökös, kimeríthetetlen tenni akarása nélkül utunk sohasem valósulhatott volna meg. Köszönjük! Tóth Kata
A Mi Újságunk – 2010. május
Oktatás, nevelés
3
Megyei rajzversenyt tartottunk... Április 16-án a Gárdonyi úti iskolában
Néptáncosok köszöntője
Kakuk Mariann néptánctanár népi játékokat tanít
Zajlik a verseny
A díjazottak
A díjazottak
Munkában a zsűri
Farkas Bence I. helyezett rajza
Zajlik a verseny TÁMOP-3.1.4/09/1-2009-0017 Kompetencia alapú nevelés és oktatás bevezetése Kiskunlacházán
A TÁMOP -3.1.4/09/1 A „Kompetencia alapú oktatás, egyenlő hozzáférés – Innovatív intézményekben” nevű projekt keretében megkezdődött a Kiskunlacháza– Áporka Óvodai Társulás Búzavirág Óvodájában – a Maci, illetve a Kiskacsa csoportokban – a kompetencia alapú óvodai program bevezetése. Az óvodások a három héten át tartó „Víz-projekt” keretében a Dunapartra kirándultak. Megfigyelték a víz és környezete állatvilágát, a víz minőségét. Vízmintát vettek, „kincseket” gyűjtöttek. Pokornyik Zsuzsanna, szakmai vezető
4
A Mi Újságunk – 2010. május
Mozaik
¼MSRV]WHPHUJHQV J\RPLUWµV]HUNXNRULF£EDQ
$FXRYDQŜLDFNKCēR ANMXNKTKSOQNAKĢLēJQ@ V]ÒOHVKDWÀVVSHNWUXPPDJUʼnONHOŏHJ\ÒVNÒWV]LNţJ\RPRN WDUWDPKDWÀVNÒWV]LNţJ\RPRNHOOHQ J\RUVKDWÀV NLYÀOʼnV]HOHNWLYLWÀVDUÒYÒQDJ\RPRNIHQROʼnJLÀMDKDWÀUR]]DPHJDJ\RPLUWÀVLGŏSRQWMÀW IHOKDV]QÀOKDWʼnÀUXYHWŏÒVFVHPHJHNXNRULFÀEDQ 7HUÙOHWLNÆSYLVHOş0¾GL=VROW s¦UWÆNHVÊWÆVLW¾PRJDWÐN¦V]DN%H]]HJ0LK¾O\ s'ÆO1DJ\=VROW %OÇW^ËXQÇR]-JSVKEPQMOEXIKÑVM¿NØ/ÇVNÚOĹK]IPQIWIRSPZEWWEIPEXIVQÇOGËQOÇNÇXÇWXEVXWEFIELEW^R¿PEXMYXEWËX¿WX
A Széchenyi-pályázat díjkiosztója
A Mi Újságunk – 2010. május
Könyvtár
5
2010 – Széchenyi-év Új könyveink, DVD-ink 2010 januárjában alkotópályázati felhívást tettünk közzé, melyet eljuttattunk a helyi és környékbeli oktatási-nevelési intézményekhez. Nagy-nagy örömünkre számos kiváló és értékes pályamű érkezett hozzánk a három hónap folyamán. Úgy gondolom, reménytelen vállalkozás egyetlen cikkben gróf Széchenyi István történelmi, irodalmi és politikai munkásságát tömören összefoglalni, ezért nem is vállalkozom erre, a beérkezett pályamunkák úgyis megtették helyettem. 2010. április 8-án kicsik és nagyok, gyermekek és felnőttek, együtt emlékeztünk a „legnagyobb magyarra”, aki a Desdemona nevű bárkán a Vaskapu sziklái közt Konstantinápoly felé igyekezett, hogy igazolja a Dunán való hajózás gyakorlati lehetőségét; aki merész tervet kovácsolt egy Pestet és Budát összekötő állandó híd megépítéséről, hogy – és itt őt idézem – „az ország kettészakított szívét véglegesen egybe lehessen forrasztani”; aki utazásainak tapasztalatait is hazája javára kívánta fordítani. Aki nemcsak a Magyar Tudományos Akadémia megalapításának, a honi gőzhajózás elindításának, a kaszinók megalapításának és a lóversenyek bevezetésének kezdeményezője, a pesti gőzmalom, a pesti kikötő és a hajógyár terveinek kiötlője, több nagyszerű – reformokat szorgalmazó – könyv (Napló, Hitel, Stádium) szerzője, de az első független magyar kormány közlekedésügyi minisztere is volt – képtelen a tétlenségre. Ezt legjobb barátjának, Wesselényinek, így fogalmazta meg: „Nekem elvem, hogy homokszemeket hordok, ha köveket nem hordhatok, csak ne kelljen tétlenül várnom.” Ehhez élete végéig ragaszkodott, hiszen még a döblingi elmegyógyintézetben is követte a külvilágban történt eseményeket, siratta Batthyányt és az aradi megtorlás áldozatait, szorgosan írt és alkotott. Műveivel, cikkeivel élesztette az ellenállást az abszolutizmus ellen, miközben a ház falai között védve érezte magát a támadásoktól. Az ország ügyei nem úgy alakultak, ahogy várta, s ezért saját magát
is hibáztatta: „Bár a természet és a szerencse kegyeltje voltam, gyilkosa lettem népemnek ahelyett, hogy jótevője lettem volna.” A hatalom megtorlása elől 1860. április 8-ra virradóra öngyilkosságba menekül. Naplója utolsó lapjain írja: Március 26. – Borzadok. Nem tudom elviselni létemet. Meg kell semmisítenem magam. Egyedül ebédelek… Március 30. – Kétségbeesve. Nem tudok élni, s meghalni sem… Április 1. – Nem tudom megmenteni magam! Az április 10-i gyászszertartás után Falk Miksa ezekkel a szavakkal fordult Kecskeméthy Aurélhoz: – Emlékszel még, mit mondott Metternich, amikor meghallotta, hogy Széchenyit Döblingbe hozták? Valami olyasmit, hogy: „ezt az embert abból a fából faragták, amiből a gondviselés a legnagyobb államférfiakat alkotja. Csak egy hibája volt: túl nagy volt a szíve. A nagyszívű államférfiak mind szerencsétlenek.” Az idén éppen 150 éve, hogy ezt a nagyszívű, nagyszerű államférfit holtan találták karosszékében. Rá emlékeztünk az április 8-án megnyílt kiállításunk alkotásaival, felidézve alakját és szellemét. Köszönjük minden pályázónak az alkotásra fordított időt, munkát és tehetséget; köszönjük a segítő pedagógusok munkáját is, ami lehetővé tette, hogy több mint egy hétig gyönyörködhettünk a kiváló alkotásokban. Természetesen a pályamunkák értékelése is megtörtént. A zsűri tagjai voltak: ▶ Vajnai János nyugalmazott tanár ▶ Pintérné Varga Rozália, a Volly AMI volt igazgatója ▶ Deliné Szabó Aranka, intézményünk kiállításokért felelős munkatársa A könyvjutalmakat felajánlották: ▶ Petőfi Irodalmi Társaság – Kátai István József ▶ Peregi Gazdakör – Németh Mihály ▶ Fríz-Farm Kft. ▶ Kun-Farm Kft. ▶ Press+Print Kft. – Tóth Imre Szabóné Eszes Erzsébet
Felnőtteknek
Gyermekeknek és ifjaknak
David Levien: A bűn városa A HÍDEMBER DVD Harlan Coben: Az erdő Harlan Coben: Dermesztő csend Fejős Éva: Eper reggelire Michael Palmer: Gyilkos dózis Monaldi & Sorti: Imprimatur Monaldi & Sorti: Secretum Brian Scott Marshall: Lélekvesztő Paul Young: A viskó Nelson DeMille: Becsületszó Jeannette Walls: Az üvegpalota Fábri Anna: Hétköznapi élet Széchenyi korában Bernard Knight: Méregpohár Joe R. Lansdale: Elveszett visszhangok Chris Roberts: Michael Jackson 1958-2009 Rácz Zsuzsa: Nesze neked, Terézanyu! Dan Brown: Az elveszett jelkép Harlan Coben: Az ördög játszótere Békés Itala: Hogyan lettem senki? Vándor Károly: Légierő társbérletben 1. rész Natsuo Kirino: Kín Müller Péter: Gondviselés Eco Umberto: A rózsa neve Barbara Vine: Születésnapi meglepetés Leslie L. Lawrence: Halálkiáltók Lerner János: Fesztiválok Dennis Lehane: Viharsziget
Böszörményi Gyula: 9… 8… 7… Böszörményi Gyula: 6… 5… 4… Jeff Kinney: Egy ropi naplója 1-2. Böszörményi Gyula: 3… 2… 1… Michael Ende: A Végtelen Történet Mary Pope Osborne: Csodakunyhó - sorozat Meg Cabot: A neveletlen hercegnő naplója 5. Meg Cabot: A neveletlen hercegnő naplója 6. Geronimo Stilton: Az igazi úriegér Geronimo Stilton: A Kalóz-szigetek kincse Harker-Stephenson: Szeretlek, mama Geronimo Stilton: Karácsony van, Stilton! Harker-Stephenson: Szeretlek, papa Marék Veronika: Kippkopp és a hónapok Szepes Mária: Pöttyös Panni Szepes Mária: Bolondos szerszámok Levy L. Smith: Dark Love-sorozat Phillip Clarke: Kutyák kis könyve Bosnyák Viktória: Tündérboszorkány Sarah Khan: Macskák és cicák kis könyve Philip Hawthorn: Tündérmesék kis könyve High School Musical 1-12. könyv P. C. Kast: Az éjszaka háza-sorozat Vidám barátok mesetára 1-4.
A községi könyvtárban megvásárolható helyi kiadványok Új kiadványok Feith János: „Akik nem engedtek a ‚48-ból…” ........................................... 1.500,Vajnai János: Értünk Kunság mezejin ................................................................... 500,Dr. Babós Lajos: Lacháza történeti statisztikája 1738-ig ........................ 500,Hernádi Ferenc: Lacháza és Pereg története képekben 2. rész ....... 1.500,Gál Róza: Kiskunlacháza helynevei.......................................................................... 500,Zabos Sándorné: Szeretetből szeretetbe születtem................................. 1.620,-
Régebbi kiadványok Hernádi Ferenc (szerk.): Énekes János ........................................................... 600,Hernádi Ferenc (szerk.): Ez is finom, az is finom .................................... 300,Gaál Imre művészete ........................................................................................................... 1.500,Dárdai Zs.: „Hírmondód a szél” – Mózes Mihály Emlékkönyv ........... 600,Vajnai János: Magyar táj, magyar ecsettel ........................................................... 300,Vajnai János: Lacházi hangulatok ............................................................................. 300,Zabos Sándorné Muci néni: Jézusomnak szívén ................................. 1.500,-
6
A Mi Újságunk – 2010. május
Közélet
A csöndes forradalom Antall Józsefnek, a rendszerváltás utáni első kormány miniszterelnökének, volt egy azóta elhíresült mondása, amely így szólt: „Tetszettek volna forradalmat csinálni”. Akkori közvetlen munkatársai szerint a néhai miniszterelnök azért ragadtatta magát erre a kijelentésére, mert annak idején többen bírálták: karakteresebb, elhivatottabb nemzeti politikát kívántak tőle. Ő viszont – talán alkatánál fogva is – a sokszor elvtelen kompromisszumokra hajlott, különböző háttéralkukat, paktumokat kötött, és így próbált megfelelni a rá nehezedő külső és belső nyomásnak. Elindultunk egy úton, amelynek állomásait ismerjük, és amely jó start-helyzetből induló országunkat a jelenlegi kaotikus állapotába vezette. A nép, „az istenadta nép” pedig kissé megrészegülve a szabadság illatától, tele várakozással, csöndben, megértően tette a dolgát, próbált alkalmazkodni az új helyzetekhez, és bízott a vezetőiben. Az évek múlásával az ország érdekei, a nemzeti érdekek egyre inkább háttérbe szorultak. Az egyéni ambíciók előtérbe kerülése mellett a globális világgazdaságot képviselő külföldi tőkés csoportok a nekik mindenben megfelelni kívánó kormányok szinte szolgai asszisztálása mellett egyre nagyobb befolyásra tettek szert az ország életének majd’ minden területén. Közben az utóbbi évek kormányai elfeledkeztek egy nagy alapigazságról. Arról, hogy a demokráciában nem a kormánynak van országa, hanem az országnak van kormánya! Ezek a kormányok pedig választhatók, de le is válthatók. Magyarország már a nagy világgazdasági válság előtt morális, bizal-
mi, intellektuális válságba sodródott. Nagy írónk, Jókai műveire emlékezve: a „Szegény gazdagok” és a „Gazdag szegények” országa lettünk. A társadalom e két rétege egyre inkább elkülönült egymástól, egyre mélyebb lett közöttük a szakadék. Forradalmi helyzet felé közeledett az ország. (A klasszikus meghatározás szerint egy társadalomban forradalmi helyzet akkor alakul ki, amikor a nép már nem tud a régi módon élni, az uralkodó réteg pedig nem tud a régi módon kormányozni.) Nyolc év, az ország dolgát rossz irányba vivő, magát liberális–baloldalinak nevezett kormányzás után érkeztünk el egy újabb választási periódushoz. (Csak csöndben szeretném megjegyezni, hogy a kormányzás valójában nem volt sem liberális, sem igazán baloldali, és egy alapvetően igazságtalan kettős mérce jellemezte.) A sikertelen évek során egyre inkább „betelt a pohár”, az embereknek egyre jobban „megtelt a hócipője”. Érlelődött a változtatás igénye, szükségességének felismerése. Mint a választási eredményekből kiderült, ezt a véleményüket a választópolgárok szavazataikkal is kinyilvánították.
A választási eredmények összegezése Az országgyűlési választások földcsuszamlásszerű, egy vértelen, csöndes forradalommal felérő eredményeket hoztak. Egyes vélemények szerint nyolc év alatt a liberális baloldal tönkretette az országot, most az országon volt a sor: tönkretenni a li-
berális baloldalt. Ennek tükrében vegyük sorra a választási eredményeket kicsit részletesebben! Mindenekelőtt le kell szögezni, hogy a választások az eltelt húsz év alatt kialakult helyzethez képest új országgyűlési struktúrákat eredményeztek. Nemzetünk további sorsa, de még a korrekt pártpolitika jövőbeli alakulása szempontjából is kedvező változásnak tartom a Magyar Demokrata Fórum (MDF) és a Szabad Demokraták Szövetsége (SZDSZ) képviselőinek eltűnését az Országgyűlésből. Mindkét párt a húsz év előtti önmagához képest az utóbbi években csak torz utánzatnak tűnt. A rendszerváltáskori pozitív ideológiai töltésük elpárolgott, és tevékeny részük volt (pozíciójánál fogva főleg az SZDSZ-nek) az ország csőd közeli helyzetbe kerülésében. A bölcs népakaratnak megfele„Jövőnk a jelenben dől el, de ismerni kell a múltunkat is. Múlt, jelen, jövő az idő három bajnoka.” (Lao-Ce) lően velük két olyan párt „került lapátra”, amely az utóbbi években nem nézve nemzeti érdeket, ideológiát, semmit, már csak szinte kizárólag a hatalmon maradásra koncentrált. (Emlékeznek talán a kedves olvasók arra a politikai bohózat számba menő próbálkozásra, amikor négy évvel ezelőtt, az önkormányzati választásokkor az MDF országgyűlési frakcióvezetője „független” jelöltként indult egy nagyközségben. Független pártvezér? Fából vaskarika? A példákat napestig lehetne sorolni.) A kiábrándult MDF-es és SZDSZ-es szavazók egy részének támogatásával egy új színfolt, a Le-
A világot átfogó hitelválság Mindnyájunk sorsát erősen befolyásoló történések zajlanak a pénz birodalmában. Folyik a subprime jelzáloghitel piac válsága. Mindig – s most is – érdemes tudni, hogy mi fortyog a pénzvilág fazekában, mert előbb-utóbb meg fogjuk kóstolni a főztjét mindnyájan. A válság startpisztolyának ravaszát a legnagyobb francia bank, a Paribas alapkezelője 2007. júliusban húzta meg közleményével: a másodosztályú amerikai jelzáloglevelek vásárlására épülő befektetési alapjának nettó eszközértékét lehetetlen kiszámolnia. Magyarul: az alapba összevásárolt jelzáloglevelek eladhatatlanok, nem lehet belőlük
pénzt csinálni, azaz a befektetési jegyeikért pénzt kérő befektetők kifizethetetlenek, tehát az alap befucscsolt. A távolabbi történések, amelyek ide vezettek, mintegy 15-20 éve, a mi dicső rendszerváltásunk (lánccserénk) idején kezdődtek. A közelebbi kiváltó események 2007. év februárjában kezdték röptüket, mint Toldi Miklós nehéz köve Arany eposzában. Lássuk a közel kezdetet! A befektetők újságaiban 2007 februárjától egyes szakértők azt kezdték rebesgetni, hogy Amerikában kezd roszszul menni a szinte csak bérből és fizetésből élőknek – az olyanoknak, akiknek egyetlen jelentős vagyona a
két szorgos kezük mellett a fejük felett lévő fedél (nem kalapra gondoltam!). Éppen ők sokmillió számra az olyan jelzáloghitel-felvevők, akiknek – a másodosztályú jelzálogleveleket befektetőknek eladó jelzálogbankok – éppen e jelzáloglevelekért kapott pénzből hiteleznek. Fesd az ördögöt a falra, és megjelenik! 2007. májusban-júniusban kezdtek arról szállingózni a hírek, hogy százezrek jelentettek fizetésképtelenséget éppen ezen adósok közül. Számuk hamarosan a kétmilliót kezdte közelíteni, s azóta talán már jóval meg is haladta. A másodlagos jelzáloglevelekkel (is) foglalkozó befektetési alapoknál – e hírek
het Más a Politika (LMP) került a parlamenti pártok palettájára. Ideológiája, szerepe a politikai életben még kialakulóban van. Hét százalékot meghaladó eredménye meglepetésnek számít. Ennél talán még nagyobb meglepetés a radikális jobboldalinak tartott Jobbik 17% körüli eredménye, amellyel a parlament harmadik legnagyobb pártja lett. Mértékadó elemzők véleménye szerint előretörése egyértelműen a balliberális irányítás csődjének az eredménye. A parlamentből kieső két párt mellett a választások nagy vesztese a Magyar Szocialista Párt (MSZP) lett, amely szavazóinak mintegy 60%-át elvesztette. Nyilvánvalónak tűnik, hogy újjászervezése, politikájának átalakítása a pártvezetés közeli, fontos feladata lesz. Mindenesetre egy európai kulturáltságú, a fontos nemzeti sorskérdésekben a nemzeti egységet képviselő baloldali párt hiányzik a magyar politikai életből. A FIDESZ–KDNP pártkoalíció győzelme a szólásmondás szerint már „a levegőben volt”, már a választások előtt „borítékolni lehetett” volna. A parlamenti kétharmados többséget jelentő 68%-os győzelmi arány mindenképpen, nemzetközi viszonylatban is kiemelkedő eredmény. Egyértelműen bizonyítja, hogy a magyar választópolgárok alapvető változásokat akarnak az ország életében, és ennek letéteményesét a FIDESZ-ben látják. Most tehát a FIDESZ–KDNP kezében van a marsallbot, és bízzunk benne, hogy széleskörű lehetőségeiket az ország javára fogják gyümölcsöztetni! Teendőjük, rendezni valójuk bőven lesz! Dr. Kovács Béla hallatán – tömegesen jelentek meg június közepén a befektetők befektetési jegyeik pénzre visszaváltásának igényével. A 30 napos visszaváltási várakozás szabálya miatt július közepén robbant a bomba, véletlenül éppen a Paribasnál, majd sorra pukkant a többieknél is. Azóta már láthatóan semmivé vált több száz milliárd dollár és euró. Szakértő körökben 2008. márciusra 1000 mdra (dollár, euró vegyesen) taksálják a bukás teljes összegét. Ki tudja? Sajnos elindult 2007 nyarán a nyári Mikulás a pénzpiacon és elkezdett görgetni egy másik hólabdát is. Néhány hitelkártya-piaci szereplő bank alatt mozdult meg a rézsű: bizonytalankodnak hitelkártya-adósaik, hogy bírnak-e fizetni vagy sem. A nemzetközi pénzpia-
A Mi Újságunk – 2010. május con 2007 nyarán nem volt uborkaszezon. A nemzeti bankok elnökei kiválóan klímaberendezett irodáikban is talpig le-leizzadtak az események drámai fordulatai miatt. Az ősz is forró lett: Bush elnök fontolgatta a hitelkamatok alacsony szinten való befagyasztását (ebből persze nem lett semmi), hogy további milliók ne váljanak fizetésképtelenné, sőt a már padlóra került amerikaiak is talán így el tudnának kezdeni fizetgetni. A két millió otthon dobra verését kifejezetten megtiltotta. Ó, borzalmas állami beavatkozás! Ez hazánkban elő nem fordulhatna a szegény polgárok érdekében. Itt csak hulljon a férgese! A FED is kétségbeesetten viszi le a jegybanki alapkamatot, hátha egyszer csak megfizethetővé csökken a kevéssé tehetősek számára is a hitelkamat. 2007 nyarán tehát pénzügytudományi elméletbirodalmak omlottak össze. Ez még nem is lenne baj, de sajnos üzletágak is. Azóta is ijedten méregetik egymást a bankok, vajon kinek mennyi Fekete Pétere (másodosztályú adóslevele) lehet. Mert akinek sok van, azt – a gazdagok „szolidaritása” jegyében – veszni kell hagyni, hogy a többi dőzsölhessen tovább. A bajban ragadt pedig legfeljebb a kevésbé tehetősek (és ezért magas hitelkamatokat, SZJA-t, ÁFA-t fizetők) közé potytyan vissza. És megint! Ó, borzalmas állami beavatkozás, mely hazánkban elő nem fordulhatna! Mit is beszélek, hiszen nap mint nap elő is fordul. Mit tesz isten! 1015 milliárdokat dugnak oda az államok EU és USA szerte a bajba jutott óriásbankoknak a kevéssé tehetős és ezért magas hitelkamatokat fizetők SZJA-jából és ÁFA-jából táplált állami költségvetésből. Mert van ám szolidaritás, de nem a milliárdosok között, hanem – s most húzza ki magát, Kedves Olvasó – a kevéssé tehetős és ezért magas hitelkamatokat, SZJA-t, ÁFA-t, GYUFA-t – mit is beszélek már a meghatódottságtól és a jóleső borzongástól – fizetők és a milliárdosok között. Egész állami költségvetésünkkel rohanunk világszerte a milliárdosoknak és szekerüknek kátyúból és sárból kirángatására, és szárnyalásba-robogásba visszasegítésére, ha bajba kerülnek. Ők ugyanis nem lehetnek férgesek, ezért nem is veszhetnek! Kérdezheti, Kedves Olvasó, hogyan kerül ez a baj Európába. Ez bizony a globalizáció gyönyöre. Élelmes new yorki bróker cégek – engedményes áron – értékesítették a világ minden pontján ezeket a másodosztályú amerikai jelzálogleveleket. Vették is a nagyban játszó bankok és biztosítók befekteté-
si alapjai Európában is! Kiárusításban lehetett venni az amerikai kevésbé tehetősek (s e miatt magas hitelkamatokat, SZJA-t, ÁFA-t fizetők!) hitelezése érdekében kibocsátott és magas kamatot fizető jelzáloglevelekből. S most nézzünk vissza a rendszerváltásunk előtti utolsó békeév környékére is! Ez az egész, vagyonosok számára kiválóan fizető világvircsaft akkor kezdődött. Az USA gazdasági szereplői kinőtték hatalmas birodalmuk piacait, sőt a világ akkor elérhető határait is, s a Keleti Blokk határaiba is beleütköztek. A Blokk felbomlása ezt az akadályt csak átmenetivé tette. Néhány év alatt belakódott ez a szűz terület is, s keserves patthelyzet állott elő: Az alkalmazottak nem tudtak többet keresni, mert akkor munkáltatóik haszna csökkent volna. A munkáltatóik haszna nem tudott nőni, mert nem tudtak többet már eladni, mivelhogy az alkalmazottak jövedelmei nem nőhettek, hiszen akkor az ő hasznuknak csökkennie kellett volna... Itt ez a gazdasági kígyó, amely – ahányszor csak a mese ugyanígy körbe-körbeért – esmét és esmét iszonyatost a saját farkába harapott és váltig ordítozott. Ezt a nyivákolást nem bírták tovább hallgatni az élelmes és kényes fülű amcsi bankárfiúk, s gondoltak egy nagyot: „Mivel jövedelmet többet nem adhatunk, mert hasznunk csökkenne, mivel ezzel a keresettel ezek a nyápicok többet vásárolni nem tudnak, adjunk mégis nekik több pénzt – de csakis hitelbe!” Ezek a dús agyú bankfiúk azóta nagy emberek lettek ettől az ötlettől. Ment is az üzlet mindenkinek, egészen 2007. június közepéig. Hitelt kapott Boldog és Boldogtalan, Boldogné és Boldogtalanné, valamint összes gyermekük, nagyszülőjük, ipuk, napuk, sógoruk, és minden retyerutyájuk. Mi is volt hát a nagy húzás? Kitalálták a másodosztályú jelzáloglevelet. Ezt széltében-hosszában el kezdték árulni. Becsülettel meg kell mondanunk, Amerikában nem lehet szélhámoskodni, mint Akáclombos Hazánkban (AHUN). Az eladó jelzálogbank mindig közölte a vevő befektetővel, hogy a jelzáloglevélért befizetett befektetői pénzből szerény vagyonú vagy vagyontalan (csak saját fedél van a feje felett), másodosztályú, ezért magas kockázattal hitelezhető adósoknak fognak kölcsönt adni magas kamatért. Ennek fejében a jelzáloglevelekre is magas lesz a kamat. Az üzletet még pergőbbé tették, és kiterjesztették az egész világra a még pengébb agyú new yorki brókerfiúk, akik kieszelték, hogy nagy darabszámban en-
Gondolatok a világgazdaságról gedményes (akciós – nagykereskedői) áron, csomagokban adják el a jelzálogbankok töméntelen adósleveleit. Így terjedt át ez az értékpapír Európába, s vele együtt most itt is megjelent a tatár. A világ tíz legnagyobb bankja, a nagy európai bankok és más kockázat- és egyben haszonkedvelők erősen bezsákoltak ebből az értékpapírból. Itt be is fejezhetnénk a történetet, így önmagában is izgalmas. Egy nagy üzletnek – láthatólag – vége. Valójában minden nagy üzlet és minden kicsi egyszer elkezdődik, s egyszer valamikor kifullad. A legjobb üzletfajta el sem kezdődik, ezért bukni sem lehet rajta. A tárgyunkbeli elkezdődött, száguldott, s most megtorpant, s a lendülettől orra is bukott, nem bír felállni, mert két fagyökér közé szorult az orra. A történetünkben vajon a mesén kívül nem lenne semmi különös? Kedves Olvasó! Van különös a történetben. A különös az benne, hogy a világot átfogó részvénykapitalizmus utolsó nagy túlélési üzlete volt. Ez benne a különleges, pontosan ez a lényege. Az utolsó előtti nagy túlélési üzlete az volt, hogy a részvénytársaságok méreteit a Föld fizikai határaiig megnövelte. Mindez azért történt, hogy a tulajdonosok hasznának ne kelljen csökkennie amiatt, hogy az üzlet nem nő, ugyanis a vagyonigény kinőtte a Földet. Ennek érdekében valójában azt tették, hogy a vállalati méretek növelésével, az egymással közel megegyező tennivalókat egyre kevesebb emberrel végeztették el (vállalat- és országhatárok megszüntetésével feladatok összevonása, majd a feleslegessé vált emberek elbocsátása tízmilliós tömegekben). Ezáltal lehetővé vált a haszon növelése az üzlet növekedése nélkül, csupán vállalatok összeolvasztásával, azaz költségcsökkentéssel (műszavak: racionalizálás, kiszervezés, átszervezés, beszervezés, felszervezés, rászervezés, átverés, kiverés). A még fentebb tárgyalt nagy húzás, s szerintem egyben utolsó lényege pedig az volt, hogy az embereket a legmerészebb, eddig ép észszel elképzelhetetlen határig eladósítani a fogyasztás és a bevétel növelése, s ez által a haszon növelése érdekében. A subprime adóslevél üzlet kifulladása (ki tudja most, hogy meddig fulladozik még), valamint a csendben beindult és még igazán be nem vallott hitelkártya hitelválság együtt jelentkezése erre, az eddig járt út végére utal. Az utak, s különösen a sors útjai azonban nem zsákutcák, mint a kárörvendők, az öngyilkosok, a huhogók és a világ-
7
vége szekták vélik vagy szeretnék, hanem útkereszteződések. Ide érve pedig a mesehős választani kényszerül. Számomra úgy tűnik, hogy a mai globálisnak nevezett (de valójában pénzhatalmi) világrendszer változni fog. Mi lesz a változás iránya? Jó lenne tudni, ugye? Kedves olvasó! Írja meg itt a lapban, ha Ön tudja. Nekem van egy tippem: A kicsi megint szép lesz. Nem véletlenül utaltam anynyit a kevésbé tehetősek (s e miatt magas hitelkamatokat, SZJA-t, ÁFA-t fizetők!) és a milliárdosok (s e miatt VIP hitelt élvezők, SZJA-t, ÁFA-t nem fizetők!) ellentétpárjára. Az ilyen eszement dolgok egyrészt csak addig a határig mehetnek, amíg az őket megtűrő társadalmak bele nem rokkannak. A belerokkanás után vagyunk, mindenütt a világon. Van még egy játéktér, s ez nem más, mint az egész társadalom végső kifosztása. Ez is megtörtént a taglalt akcióban, ezt bizonyítják Bush elnök fent említett tilalmai, és a nemzeti bankok vészintézkedései, folyamatos pánikja. Hogyan lesz újra a kicsi szép? – kérdezheti a Kedves Olvasó, jogosan. A hatalmas vagyoni építményeket szét kell szedni működőképes részeikre, s újra bevonni a ma tétlenül tengődő értelmes százmilliókat az ismét társadalmilag hatékony és nemcsak tulajdonosi haszon elvű működés újra feltalálásába. Még mielőtt a régi világ visszajöttére gondolna, máris hangsúlyoznám: a régi most sem jön vissza, hiába várjuk. Még kedves pártok bájos kormányainak gyönyörködve hallott ígéretére sem. Különben sem olyan volt, mint amilyennek visszaálmodjuk, hanem az is múlásra érdemes volt, mint a mostani. Rá kell találni a „kicsi szép” régi-új és még sohasem volt világára. A „kicsi szép” állapotba le nem bontott vagyonok nyomtalanul elpusztulnak, s csak az a vagyon éli túl a kataklizmát, melyet behordanak a „kicsi szép” feliratú Noé bárkába. Tévednék? Mondjon Ön jobbat! Kátai István József
8
Testi-lelki egészség
Gabonáink II. Napjaink reformélelmiszereinek nagy része nem a modern kor vívmánya. A gabonák az emberiség alapvető táplálékai évszázadok óta. A régi gabonafélék felhasználásával újították meg az elmúlt évtizedek egyoldalú tömegélelmiszer-gyártását, vagyis megreformálták, egészségesebbé tették napjaink táplálkozását. A kukoricát tengerinek is nevezik, mert Kolombusz hajóján hozták földrészünkre Dél-Amerikából az aztékok és maják mindennapi táplálékát. Törökbúzának azért hívják egyes tájakon, mert a hódoltság idején a törökök honosították meg a Kárpát-medencében. Beltartalma fehérjéből, 75% keményítőből, szerves sókból, rostanyagból, telítetlen zsírsavakból tevődik össze. Jótékonyan hat a bélrendszer működésére, a szívre és az erekre. Gyógyászati célra a bibeszálakat és a kukoricabajuszt használjuk húgyúti problémák esetén. A kukoricából őrölnek lisztet, darát, italport, keményítőt. A lisztérzékenyek egyik fontos tápláléka, mert nem tartalmaz glutént. A rizs, a gabonák királya, Ázsiából került Európába. Származási helyén a rizskultúra 5000 évre tekint vissza. Hazánkban a Tisza menetén termesztik. A magyar konyha egyik fontos gabonája. Bar-
Létezik a rossz? A következő történetből láthatjuk: nem mindegy, hogyan szemléljük a dolgokat. Egy nap egy egyetemi tanár a következő kérdést tette fel hallgatóinak: - Az Isten teremtett minden létező dolgot? Egy bátor diák azt felelte: - Igen, természetesen. - Tényleg, mindent? – kérdezte a professzor. - Igen, mindent – válaszolt a diák. - Akkor az Isten a rosszat is teremtette! Mert a rossz létezik! – mondta a professzor. Erre az érvre a diák nem tudott mit mondani, ezért elhallgatott. A tanár elégedett volt, hogy is-
A Mi Újságunk – 2010. május
na fajtájának élettani hatása kedvezőbb. Egészségvédő hatását a benne található 12 féle esszenciális aminosavnak és a B vitaminoknak köszönheti. Emésztési bántalmaknál, keringési problémák, stressz, kimerültség, vesekő megelőzésére jótékony hatású tápanyag. Lisztérzékeny betegek gluténmentes tápláléka. Önmagában és zöldségfélékkel is jó ízű, finom eledel. A köles a búza termesztése előtti idők legfontosabb gabonája volt, legősibb táplálékaink egyike. Több népszokás is kapcsolódik ehhez a magocskához; az esküvő fontos mozzanata, amikor kölest hintenek az ifjú párra a bőséges gyermekáldás reményében. A szervezet működését a benne található teljes értékű fehérjék, ásványi anyagok, kalcium, magnézium, vas, foszfor, béta karotin, kovasav, B vitaminok segítik. Testünk működéséhez az összes fontos tápanyagot biztosítja, lúgosító hatással rendelkezik, könnyen emészthető. Kisgyerekektől az időskorúakig mindenki fogyaszthatja, segítheti a betegek gyógyulását, karban tartja a szervezetet, erősíti az immunrendszert. A köles őse, a vadköles az elmúlt évektől liszt formájában kapható a kereskedelemben, sokat segít a csontritkulásban szenvedőknek. A hajdina népi elnevezése tatárka, pohánka. Hazánkban főként az Őrségben termesztik, ahol gyakori eledel, s az orosz konyha egyik alapga-
bonája. A benne lévő rutin nevű hatóanyag kiválóan erősíti a keringési rendszert, jó irányban befolyásolja a magas vérnyomást. A lenmagot már az ókorban is fogyasztották. Napjainkban ritkán készítünk belőle ennivalót, pedig sok értékes tápanyag található benne. Főleg az egészség karbantartására fogyasztjuk apró magvait. Jól segíti a bélműködést, hashajtó hatása van. A magokból nyert olaj tisztítja az érpályákat, a magas koleszterinszintet jó irányban befolyásolja, csökkenti az infarktus veszélyét. Pikkelysömörre külsőleg használható. Áldásos hatását jól kihasználhatjuk, ha kenyérsütéskor beletesszük a kenyértésztába, vagy a tetejére szórjuk. Salátákba, süteményekre hintve nem csak szép, de nagyon finom is! Az árpa szintén ősrégi gabonánk, ételkészítésre csak hántolva szabad felhasználni. Készíthető belőle kása, köret és a lisztjéből kenyeret, lepényt sütnek. Különösen azoknak ajánlott, akik betegek, legyengültek, kimerültek. Segíti a bélrendszer működését, B vitaminokban gazdag, E vitamint és nyomelemeket tartalmaz. A zab őshonos gabonafajtánk. Ősi magyar neve asz. A lovak kedvenc takarmánya, energiával látja el őket, zabosítja. Az emberekre azonban a zab nyugtató hatású. Erősíti az idegeket, védi az emésztőrendszert. A zabból készült korpa fogyasztásakor megköti a koleszterint a bél-
mét bebizonyította, hogy a hit csak egy mítosz. Egyszer csak egy másik diák jelentkezett: - Megenged egy kérdést, profeszszor úr? - Természetesen! – jött azonnal a válasz. - A hideg létezik? - Természetesen! – válaszolta a professzor. - Hiszen maga is tapasztalhatta már, amikor fázott, ugye? - Valójában ellent kell, mondjak önnek, professzor úr: a hideg nem létezik. A fizika tudománya azt mondja, hogy a hideg a meleg hiánya. Egy tárgyat csak akkor tudunk tanulmányozni, ha az hőt bocsát ki magából, a hő által energiát közvetít, amit mérni tudunk. Hő nélkül az említett tárgy képtelen bármit kisugározni. Az emberek azért alkották meg a hideg fogalmát, hogy kifejezzék a meleg hiányát.
Erre az érvre a tanár nem tudott mit mondani, ezért most ő hallgatott. - Hát a sötétség, létezik? – kérdezte a diák. - Létezik! – felelte a tanár. - Szerintem nem létezik, uram: a sötétség a fény hiánya. A fényt és a fényességet tanulmányozhatjuk, de a sötétséget nem. Nicholson prizmája megmutatja a különböző színek árnyalatait és a fény visszaverődését a hullámhossz függvényében. A sötétség az egy általunk létrehozott kifejezés, amivel a fény hiányát magyarázzuk. A diák végül megkérdezte: - És a rossz, professzor úr, a rossz létezik? A tanár nem válaszolt, csak némán hallgatott, ezért a diák folytatta: - Az Isten nem teremtette a rosszat. A rossz Isten hiánya az emberek szívében, a szeretet, az emberség és a hit hiánya. A szeretet és a hit olya-
rendszerben. Természetes koleszterincsökkentő. Lúgosítja a szervezetet, serkenti az emésztést. Ha reggelire zabpehelyből készült müzlit, kását fogyasztunk, már jól indul a napunk! Az amaránt nem tartozik a hazai gabonák közé, Dél-Amerikából származik, a cirokhoz hasonló növény. Azért tartjuk fontosnak, mert nem tartalmaz glutént. Lisztjét, termését a lisztérzékeny betegek jól beépíthetik étrendjükbe. Magas kalcium-, magnézium- és vastartalma miatt értékes táplálék kicsiknek és nagyoknak egyaránt. Erősíti a csontrendszert. Finom nassolnivaló a pattogatott amaránt. Próbáljuk ki Nyers Csaba, híres konyhaművész ősrégi receptjét!
Honfoglalás-kori lepényke Őrölt búzát vagy tönkölybúzalisztet, főtt kölest és egész lenmagot annyi forrásvízzel elkeverünk, hogy lágy, de formálható, vékony lepénynyé tudjuk nyújtani a serpenyőben. Kis olajat teszünk rá, mind a két oldalát átsütjük. Váljék egészségükre! Gondolunk arra, kik készítik el az étkeinket? Az édesanyák! Legyen áldott mind a két kezük és az a hatalmas szívük, amely olyan sok szeretettel ellát bennünket! Boldog anyák napját minden édesanyának! Zákány Erzsébet természetgyógyász
nok, mint a fény és a meleg. Léteznek. Hiányuk hozza létre a rosszat. Ezután a tanár már nem kérdezett többet. A diák neve: Albert Einstein volt. (forrás: internet) A Mi Újságunk olvasóival megosztotta: Fazekas Gábor
A Mi Újságunk – 2010. május
Hétköznapi hősök
A repülés hősei községünkben
Szikora „Suszter” Karcsi bácsi Az élet igazi célja az önmegvalósítás, az egyéni szabadság kibontakoztatása. Ezért élete során az emberek egy része tudatosan, de nem kevesek ösztönösen törekednek erre. Ennek a vágynak egyik kifejezése a repülés. Az emberiséget már évezredek óta foglalkoztatja a kérdés, hogyan lehet a levegőbe felemelkedni és hosszabb ideig ott tartózkodni, ezért olyan eszközöket készítettek – több-kevesebb sikerrel –, amivel a madarak röptét lehet utánozni. A léggömb, a léghajó is a kísérletezés témája volt. Különösen az 1900-as évek elején lehetünk tanúi egy ilyen jellegű erőteljes igyekezetnek. Ebben az időben már feladtak a madarak utánzásával, és helyette a robbanómotorok repülőeszközökben való felhasználására tettek sikeres, de sokszor életveszélyes kísérleteket. 1903. december 17-én Orville Wright a világon először kormányzott motoros repülést hajtott végre. Az első repülőút paraméterei voltak: max. 12m magasság; 37m hossz; 12 másodperc. Öt évvel később, 1908ban Luis Blériot sikeresen átrepülte a La Manche csatornát. Ezek az események a repülés magyar megszállottjait sem hagyták hidegen. Annak idején nem a válság gyűrűzött be az országba, hanem a fejlődés, aminek érdekében a magyar emberek is mindent megtettek. 1909. december 4-én Rákosmezőn felszállt és repült az első magyar gyártmányú repülőgép, a „Libelle”. Tervezője és pilótája Adorján János mérnök volt. Ugyancsak 1909ben Svachulay Sándor lakatosmester által gyártott „Kolibri-1” gép pedig felhúzható futószerkezettel rendelkezett. 1913. augusztus 20-án, Szent István napján nemzetközi repülőversenyt tartottak a székesfővárosban. Ezt Dobos István pilóta nyerte meg „Kolibri-III” nevű gépével. A gép sebessége ekkor „már” 125 km/óra volt. A gép csővázas és a szárnyak
nem szegecselt, hanem varrt vászonból készültek. 1914 körül Kármán Tódor megszerkesztette a világ első katonai forgószárnyas repülőeszközét; a PKZ típusú kötött helikoptert. A magyar repülés további fejlődésének a trianoni békediktátum vetett véget. A repülőgépgyártást betiltották, a gyárakat felszámolták, és az ország repülőgépeinek számát is korlátozták. A repülési láz, a kék ég meghódításának vágya Pereget is elérte. Az 1960-as években nagyanyám, Horák Ferencné, szül. Gránicz Erzsébet (1908-1993) az alábbi történetet mesélte: „A Gulicska ezermester volt a faluban. A Suszter Misával egyszer repülőt csináltak. A Misáék ott laktak a völgyön, a mostani Móricz Zsigmond utca végénél. A házuk a töltésen volt. A repülőt a szalmakazal tetején állították öszsze, hogy minél kedvezőbb helyzetet teremtsenek a repüléshez. Légcsavart is eszkábáltak fából. A szecskavágó hajtókarjával tekerték a propellert. Gulicska a szecskavágó kerekének hajtása közben az alábbi versikét mondta: ’Gépem egyet lök, máris repülök.’ Mi kislányok voltunk. Amikor meghallottuk, hogy mire készülnek szaladtunk a völgyre megnézni…” Azt mondták az emberek, hogy csak a Nagyérig sikerült eljutni nekik. Ott leesett a repülőjük. Sajnos annak idején nem faggattam ki nagyanyám a részletekről így már – sok év távlatából – nem emlékszem arra sem, hogy mondta vagy sem, hogy ténylegesen látták-e a szerkezetet a levegőbe emelkedni, vagy leesve a Nagyérben. Mindenesetre több ilyen hír nem terjengett a faluban a repülés bátor úttörőiről a későbbiekben. Viszont nagyanyám történetét most utólag is többen megerősítették. Utánaeredtem az eseményeknek, és erről kérdeztem meg Szikora Károly bácsit (87 éves), aki Misa bácsi fia. Károly bácsi nagyapja suszter volt. Innen származik a Szikorát helyettesítő Suszter melléknév. Ez az elnevezés már harmadíziglen is megmaradt a leszármazottakon. Most pedig következzen Károly bácsi verziója: „Szikora Mihály (1882-1935) – akit Peregen úgy ismertek, hogy Suszter Misa – a védgáton lakott. Közel a völgyhöz, a mostani Móricz Zsigmond utca sarkánál. A töltésen volt előttük egy karikás kút is, amit már betemettek. 1910-ben nősült. Fiatalabb korában részarató ember volt. Lacházán is vállalt egyszer aratást. Ekkor feleségének, Kácser
Erzsébetnek a testvére, János 10-11 éves gyermek volt. Ő lett a kötélterítő. A Tekeres-érnél valami jó rozs volt, azt kellett kézi kaszával levágni. Igen erős ember volt az apám. Nem igen győztek vele mások együtt kaszálni. Egy nap alatt 55 csomó gabonát (1 csomó vagy kereszt=14 kéve) levágott egy Józan nevű nagygazdának az apám. Amikor kiment a föld tulajdonosa és meglátta azt a sok csomót, megszámolta és összecsapta a kezét: „Két pár aratónak is elég lett volna ez a teljesítmény!” Elismerése jeléül minden nap egy csatos üveg szódás bort vitt apámnak attól kezdve a napszámon felül. A következő évben már kiütött az első világháború. Őt valami miatt nem vitték el katonának. A községben kevés ember maradt. Így nem mehetett el más faluba aratni, csak itthon dolgozott. Szeretett bánni a disznókkal is. Vágta sorban a disznókat. Először leszúrta több szomszédnak is a malacát, majd utána ment vissza megpörkölni és széthasítani. A komája volt a Gulicska Ferenc. Ez nem csúfnév. A rendes neve volt neki. Ő kint lakott tanyán. Három szakmája is volt neki: kovács, bognár, kőműves. A kovács-
9
ságot abbahagyta és mást csinált. Egyszer a kovácsfújtatót szedték szét a védgáton, ahol apámék laktak. Szétterítették a földön azt a nagy bőr fújtatót, mert csizmát akartak belőle csinálni. Bagari, a kisbíró éppen arra járt. Odament és megkérdezte: „Mit csináltok Misa?” – mert így hívta mindenki. „Repülőt!” – volt a válasz. Több se kellett Bagarinak. Ment a faluba és kidobolta, hogy a Suszter Misa meg a Gulicska csinálják a repülőt. Ahogy dobolta az utcasarkon a hírt, a hallgatóság között volt, aki mondta, hogy már le is szálltak a Nagyéren. Azt is tudták, hogy a szalmakazalról indultak. Nem is volt repülő – Károly bácsi szerint –l csak a kisbíró kezdte dobolni a faluban. De milyen a nép: ha meghall valamit, akkor már tesznek is hozzá, ahelyett, hogy meggyőződnének a valóságról. Ki tudott volna akkor itt repülőt csinálni?” Eddig a történet. Annyival egészíteném ki, hogy talán ők ketten a kortársaikhoz hasonlóan lehet, hogy képesek voltak a repülőt elkészíteni… Károly bácsi 1923-ban született. Ő nem lehetett ezeknek szemtanúja, mert korábban történtek, de hogy pontosan melyik évben, azt már ő sem tudja megmondani. Dr. Szijártó József
10
A Mi Újságunk – 2010. május
Ez is, az is
Köszönetnyilvánítás A Kiskunlacházi Községi Lövész Klub ezúton is köszönetét fejezi ki azon támogatóinak, akik személyi jövedelemadójuk 1%-áról a sportegyesület javára rendelkeztek. Az APEH Pest Megyei Igazgatósága a 2008. évi nyilatkozatok alapján 36422 Ft-ot utalt át egyesületünk számlájára. A fenti összeget a nyílt klubnapi rendezvényünk költségei egy részének fedezésére használtuk fel. Kérjük további szíves sporttámogatásukat a jövőben is! Bartus György klubelnök
A Turul-szobor helyreállítása A turul a magyar eredetmondák mitologikus madara. Anonymus és a Képes Krónika egybehangzóan leírja, hogy Ügyek feleségének, Emesének álmában egy turulmadár jelent meg. Azt álmodta, hogy tőle született Árpád fejedelem apja, Álmos fejedelem. A turul egy másik alkalommal a honfoglalás legendájában bukkan fel. E szerint a magyarokat egy turulmadár segítette abban, hogy rátaláljanak a Kárpát-medencére, és visszafoglalják a szintén turul nemzetségből való Atilla (eredeti írásmód szerint) király egykori birodalmát. Kézai Simon szerint Atillától Géza fejedelem idejéig a koronás fejű turul volt a magyarság hadi jelvénye. A Turul egyébként magyar férfinév is. Turul volt a neve az 1883-ban alakult Magyar Genealógiai (származástani) Társaság Közlönyének is, melyet 1950-ben betiltottak. 1992-től jelenik meg újra. A turulmadár 2001 óta a Nemzetbiztonsági Hivatal jelképében is szerepel. A Kárpát medence számos településén található Turul-szobor. Kiskunlacházán is volt egy, melyet a II. világháború után le kellett bontani. A kiskunlacházi civil szervezetek szeretnék a szobrot ismét felállítani, hogy az utókor is méltóképpen emlékezzen őseinkről. A kezdeményező szervezetek: Civilek Kiskunlacházáért, Kisgazda Polgári Egyesület, Kiskunlacházi Kolping Család Egyesület, Peregi Gazdakör. További szervezetek csatlakozását szívesen fogadjuk! Az adományokat az önkormányzatnál vezetett alábbi számlaszámra kérjük eljuttatni: 1174221415393214-10010000. Bővebb információ dr. Répás József polgármestertől kérhető. Dr. Szijártó József
Köszönetet mondunk mindazoknak, akik Édesapánkat,
Horák Ferencet 2010. április 8-án elkísérték utolsó útjára, sírjára virágot, koszorút helyeztek, fájdalmunkban osztoztak. A gyászoló család
Eladó Ráckevén (Mackó u. 7.) ingatlan telek: 230 négyszögöl, ház: 70 m2, a Dunától 5 percre. Rajta: grillező, nádfedeles sörpad, kocsibeálló, medence, tujákkal körbeültetve. Családi okok miatt sürgősen eladó!. Tel: +36/70/702-8911
A Mi Újságunk – 2010. május
Mozaik
11
A szemétről és szennyvízről – másképp Kedves Olvasók! Bizonyára már nem tartják furcsának, hogy újra környezetünkkel kapcsolatos írást olvashatnak tőlem. A történések arra késztetnek, hogy közreadjam véleményemet, a bennünket lassan eltemető szeméttel, elöntő szennyvízzel kapcsolatban. A vidéki, falusi létnek sokáig jellemzője volt, hogy viszonylag takarékosan bánt a természeti erőforrásokkal. Az ember a szerves kerti hulladékot hasznosította: az arra alkalmas zöld növényi részeket először a majd minden háztartásban lévő apróbb nagyobb állatokkal próbálta feletetni, majd az így nem hasznosítható biomasszát a trágyadombra dobta, s az így került vissza a természet körforgásába. A keletkezett egyéb hulladékokat fűtési célokra használta, mivel 25 évvel ez előtt a vezetékes földgázzal való fűtés még nem volt elterjedve ilyen aggasztó mértékben. Emlékszem, hogy a szarvasmarhák által kukoricaszárból meghagyott úgynevezett szárbordó is tüzelőanyagként szolgált az üstházban (ahol a disznók moslékának forrázásához melegítették a vizet), vagy még régebben a kemencékben. Hasonló sorsra jutott a szőlő metszése során keletkezett venyige, vagy a csövesen leszedett kukorica lemorzsolása során keletkezett csutka is. Senkinek eszébe nem jutott ezen anyagok kidobása, hulladékként való kezelése. Változtak az életkörülmények, az állattartás csaknem teljesen megszűnt, eltűntek az udvarokból a trá-
gyadombok. A nagy „jólétben” elkezdtünk olyan energiahordozót használni fűtésre – az olajat és a gázt –, ami néhány millió év alatt keletkezett, s ha elfogy, az emberiség történetében már nem keletkezik új. Ezzel párhuzamosan kidobtuk a régi vegyes tüzelésű fűtőberendezéseket, így még a keletkező papírhulladékot sem tudják sokan hasznosan elégetni. Házilag nem komposztálunk, hanem inkább 150 millió forintba kerülő komposztálót építünk. Ennél még súlyosabb probléma a le nem bomló hulladékok termelése. A „fejlődés” azt eredményezte, hogy rengeteg műanyag és más veszélyes hulladékot bocsátunk ki a háztartásokból. Észre kell vennünk a következőt: az elmúlt évtizedekben, vagy talán azt is mondhatjuk, hogy az elmúlt 100 évben az egy központból irányított multinacionális, nemzeteken átívelő tőke olyan iparágakat hozott létre, melyek csak úgy ontják magukból az el nem bomló szemetet. Ez igen busás hasznot hoz a gyártóknak, bennünket pedig eltemet a szemét. Ez egy része csak egy ördögi tervnek. A másik része viszont az, hogy ugyanezek a tőkés társaságok nagylelkűen „felajánlják” azt, hogy majd ők megmentenek bennünket a szeméttől. Természetesen ezt is a mi költségünkre. Tetszenek érteni? Ugyanazok idézték elő szeméttel kapcsolatos bajainkat, akik most erre gyógyírt kínálnak – természetesen jó pénzért. S nehogy azt gondolja, Kedves Olvasó, hogy ez Kiskunlacházát nem
40 éve a köz szolgálatában Kedves, családias ünnepségnek adott helyet április 17-én a Petőfi Művelődési Ház abból az alkalomból, hogy 40 éve vált járási feladatokat is ellátó intézménnyé. Úgy gondoltuk, hogy megünnepeljük ezt mindazokkal, akik az elmúlt 40 év folyamán itt dolgoztak. Nagy örömünkre sokan elfogadták a régi kollégák közül a meghívásunkat: beszélgetéssel felelevenítettük a múlt eseményeit, a fotók segítségével megidéztük az emlékezetes pillanatokat. A Pódium Színház elő-
adásában a Charley nénje című zenés bohózatot láthattunk, mely felejthetetlen perceket szerzett mindnyájunknak. Sajnáltuk, hogy nem volt teljes a létszám, de szeretettel gondoltunk azokra is, akik nem lehettek velünk. Ezúton is köszöntjük őket, s bármikor szívesen látjuk jövőbeni programjainkon is! Dr. Kun Lászlóné és a művelődési központ valamennyi munkatársa
érinti! Az igazság az, hogy már községünk is tagja egy regionális hulladékkezelési társaságnak, ahová gazdasági kényszerrel erőltettek be bennünket. Ennek az volt a lényege, hogy mivel nincs saját szeméttelepünk, s így a szemetet Dömsödre hordjuk, ezt a későbbiekben csak akkor tehetjük meg, ha tagjai vagyunk ennek a társaságnak. Természetesen a lakossági szemétdíj már nem helyben kerül meghatározásra, azt diktálják. A helyi szemétgyűjtést már nem biztos, hogy a helyi kommunális cég végzi. Sajnos a szennyvízzel kapcsolatosan is hasonló a helyzet. Nagyszüleink és dédszüleink nem fürdőszobában tisztálkodtak, hanem „lavórban” vagy a természetes vizekben: tavakban folyókban. Ebbe senki sem halt bele, kivéve, ha vízbefúlt. Nem ivóvíz minőségű vízzel öblítették az angol WC-t, hanem megfelelt a kinti árnyékszék is. Ma ez újra reneszánszát éli a környezettudatos életmódot élők körében, s úgy nevezik, hogy bio-WC. A tőkés társaságok ömlesztik ránk a különböző vegyi anyagokat hogy „megkönnyítsék”mindennapi életünket. Majd a szintén általuk pénzelt környezetvédő szervezetek felháborodnak, és megállapítják, micsoda mocskos dolog a környezet szennyezése, s nagy hanggal követelik a megoldást. A tőkés társaságok nosza, segítségünkre sietnek, s technológiákat kínálnak – természetesen nem ingyen – az általuk gyártott anyagokkal szennyezett víz megtisztítására, vagy maguk üzemeltetnek
szennyvíztisztítókat, melyek költségét ismét mi fizetjük meg. Természetesen Kiskunlacháza ebbe a csapdába is beleesett. A falu vezetői által ígért ingyenes szennyvízhálózatból semmi nem lett. A mai napig pontosan, hitelt érdemlőn senki nem tudja megmondani, mennyibe került a félkész mű. Csak azt tudjuk, hogy a község a szennyvízhálózat befejezésére, a tisztító felújítására és bővítésére készül. Mindezt 1,8 milliárd (nem millió) forintból próbálja megoldani a tervek szerint, amiből 80%-ot némileg meghaladó lesz az uniós támogatás. Van Önöknek fogalmuk arról, hogy az üzemeltetés mibe kerül majd, s azt mind nekünk kell megfizetni a szennyvízdíjban? Ajánlom, érdeklődjenek a helyi képviselőknél! Kedves Kiskunlacháziak! Azt hiszem, megállapíthatjuk, hogy jelenlegi problémáink egyik oka az, hogy felhagytunk a környezettudatos életformával, pazaroljuk a helyben keletkezett és előállított erőforrásainkat, részben kényelmi okokból felhagytunk az önellátással. Röviden: úgy szeretnénk élni, mint a városlakók. A kérdés csak az: miért? Németh Mihály
futsal 12
A Mi Újságunk – 2010. május
Mozaik
Tavasz vadász-szemmel Melegszik az idő, egyre több a napsütés. Nekilódult az élővilág. A vadon élő állatok aktívak lettek, gondoskodnak az utódlásról. Az anya rókának több táplálékra van szüksége, amit a magzatok növekedése, majd a szoptatás indokol. Már meg is születtek az apróságok! A kotorékban 4-6 rókakölyök szokott nyüzsögni. Igazán sokat vadászni az anyáknak ettől kezdve kell. Két hét szoptatás után már húst is adni kell a kicsiknek. Ennek beszerzése a fejlett mezőgazdaság növényvédőszer-használatának következményeként egyre nehezebb. Fogy az egér, a pocok, és már 50 éve kiveszett az ürge. Ezért több „haszon-vadat” kell kivadásznia a ragadozóknak. Veszélyben vannak a fácánok, foglyok (fogoly még van néhány, de a környéken már kipusztult a fürj…), és néhány nem vadászott apróbb madár. Ráadásul a prédán versenytársakkal kell osztozni: pl. a dolmányos varjú, többféle héja, szarka, időszakonként az ölyvek is az apróbb rágcsálókra vadásznak. A rókák számára könnyen elérhető baromfiudvarok így nagyobb veszélyben vannak, ezért ott nagyobb
felügyelet szükséges, a jószágot érdemes esténként bezárni! A baromfitenyésztők minden rókát és szárnyas ragadozót kilövetnének, az állatvédők pedig egyet sem engednének… Ha már az ember beavatkozott a tápláléklánc alakulásába, a vadászoknak ügyelniük kell a préda és a predátor mennyiségének helyes arányaira, különben még több állatfaj fog kipusztulni, és szomorúan, csodálkozva vagy a vadászokat szidva nézhetjük az állatkertben a megmentett példányokat… A fácánoknál is megkezdődött a szaporodási időszak. A tyúkok és kakasok keresik egymást, kialakulnak a háremek. A fészkelés veszélyeinek egy részét a rókák és egyéb ragadozók okozzák. Sikeres fészkelés esetén 6-12 csibe indulhat veszélyes, nagyszámú elpusztulást hozó növekedésnek. Megkezdődött az őzbakok vadászata. Feladat: vadgazdálkodási céloknak megfelelő bak-suta arány beállítása, és az őzállomány minőségi fejlesztése (kedvező tulajdonságokat örökítő törzsállomány alakítása).
Április elején megszülettek az első kisnyulak. Az anyák rögtön elhagyják a kicsinyeket, csak szoptatási időre keresik fel őket. A magukra hagyott apróságok így ki vannak téve az éhes ragadozók és az időjárás okozta veszélyeknek.
Sportfoglalkozások a sportcsarnokban Atlétika (diáksport): Asztalitenisz (diáksport): Kézilabda (diáksport): Röplabda (diáksport): Kosárlabda (diáksport): Néptánc: Hiphop tánc:
Hétfő – Szerda – Péntek: 14.30 – 16. 30. ig. Szerda 15.30 – 17.00. ig. Péntek: 14.30 – 16.00. ig. Hétfő: 16.30 – 17.30 Szerda: 17.00 – 18.00. ig. Szerda: 14.30 – 15.30. ig. Kedd – Csütörtök: 16.30 – 20.00. ig. Kedd – Csütörtök: 19.00-21.00. ig Kedd – Csütörtök: 18.30-19.30. ig.
Kérem, legalább mi, emberek ne tetézzük a veszélyes pillanatok számát! Óvjuk a körülöttünk élő állatok nyugalmát, hogy az utódokban is gyönyörködhessünk! Ujvári Béla
A programváltoztatás jogát fenntartjuk!
Kyokushin karate: Szerda 17.00-18.30. ig. Péntek: 17.30-19.00. ig. Shinkendo: Hétfő – Szerda: 19.00 – 20.30. ig. Aikido: Kedd – Csütörtök: 19.30-21.00. ig. Taiji: Szerda: 18.30-20.30. ig. Szombat: 17.00-19.00. ig. Gerinctorna: Hétfő: 17.30 – 18.30. ig. Aerobik: Hétfő: 17.00- 18.00. ig Péntek: 19.00-20.00. ig Salsa és Hastánc tanfolyamok szervezés alatt!
A sportcsarnok májusi hétvégi programjai: Május Május Május Május Május Május
8. 15. 16. 28. 29. 30.
09:00 10.00 11.30 09:00 10:00 10.00
2010. május 10. 18.00.
– – – – – –
14:00 16.00 12.30 12.00 20:00 20.00
Kosárlabda Kézi labda Kosárlabda L abdar úgás Társastánc Társastánc
KLIKK Zsiráfok Se Gyer mek kézi labda bajnok ság KLIKK Zsiráfok Se Sp ec iáli s tagozatok kör zeti labdar úgó tor nája Color for mác iós társastánc verseny R eg ionáli s társastánc c sopor tok fesztiválja
Hazai NB I-es FUTSAL BAJNOKSÁG 5-6-7-8. helyezett csapatainak szezonzáró tornája. Résztvevő csapatok: FTC-Goldball; Monor SE; Gödöllői Fortuna; Rubeola FC Csömör; Belépő: diák: 500 Ft; felnőtt: 1000; igazolt lacházi és peregi ifi focicsapat tagjainak részére ingyenes a belépés!
A Mi Újságunk – 2010. május
Ovis olimpia 2010. április 1-én 10 órától a Kiskunlacháza–Áporka Óvodai Társulás minden óvodása – majdnem 400 gyermek –, dolgozói – óvodapedagógusok és dajkák –, valamint az érdeklődő szülők vették birtokba az új tornacsarnokot. Elkezdődött az első ovis olimpia. A tornacsarnok átadásakor óvodavezetőként egyből az óvodásko-
rú gyerekek mozgásának kielégítése és fejlesztése jutott eszembe. Milyen nagyszerű, hogy az ovisoknak is lehetőségük lesz használni ezt a szép tornacsarnokot! Az eseményt Vadász Éva, Horváthné Dobai Marika és Majtényiné Köő Katalin óvodapedagógusok szervezték. Nevelőtestületünk úgy döntött, hogy első alkalommal mind a 15 csoport gyermekei együtt, egyszerre vegyenek részt a közös mozgásban. Az ovis olimpia programja: ▶ a peregi óvoda nagycsoportosainak bemutatója – felkészítő pedagógusok: Jaksáné Kiss Erzsébet és Szabóné Markó Katalin; ▶ közös bemelegítés zenére – GYEROBIK –, vezette Orosné Dávid Ildikó óvodavezető; ▶ csoportonkénti játékos mozgások – vezették a csoportok pedagógusai; ▶ a Búzavirág Óvoda Napocska csoportjának bemutatója – felkészítő óvodapedagógusok: Megyeriné Grózinger Rózsa és Nagyné Szecsei Monika.
Sport
A rendezvény lebonyolításában nyújtott segítségéért köszönetemet szeretném kifejezni a tornacsarnok valamennyi dolgozójának, Breznyán Istvánnak, a kedves szülőknek és minden óvodai dolgozónak.
pályán mérhették össze tudásukat a Zsíráról (Győr-Sopron megye), Mozsgóról (Csongrád megye), Darvastóról (Somogy megye), és természetesen a kistérségből, Dömsödről érkező értelmi fogyatékos sportolók. A rendezvényt többek között Fáki László, Szigethalom polgármestere, a Kistérségi Önkormányzatok Társulásának elnöke nyitotta meg. Az esemény rangját jelenlétével emelte Szrapkó István, a Magyarországi Golyós Sportok Szövetségének elnöke, a nemzetközi szövetség tagja, valamint Jády György, a Magyar Speciális Olimpia Szövetség országos igazgatója. Az egésznapos rendezvényen a közel 50 versenyző remek pályákon és az ideális sportcsarnokban színvonalas mérkőzéseket játszott. A díjátadáson jelen volt Dr. Fábián Miklós, Kiskunlacháza alpolgármestere, aki nagyon jó kezdeményezésnek találta a rendezvényt, és felvetette, hogy a képviselők részére is rendezzünk ilyen versenyt. A CSEFOSZ SE természetesen szíve-
Szeretnénk hagyományt teremteni, jövőre ismét megrendezni az ovis olimpiát, ahol jókedvvel és vidáman mozoghatunk együtt, kicsik és nagyok, fiatalok és idősebbek. Jövőre veletek ugyanitt! Orosné Dávid Ildikó óvodavezető
Bocsa-verseny Kiskunlacházán 2010. március 28-án a kistérségben első alkalommal, a Magyar Speciális Olimpiai Szövetség Bocsa Szakágával közösen rendezhettük meg az országos bocsa-versenyt Kiskunlacháza új sportcsarnokában. Előzmény: a CSEFOSZ SE 2009. november 9-én bemutató játékot szervezett a darvastói intézmény fogyatékos sportolói segítségével. Ezen a rendezvényen a kistérség speciális nevelésű iskolái vettek részt, és itt próbálhatták ki először a bocsa-játékot. A Baumax csepeli áruházának segítségével saját pályát is avathattunk ezen a napon. A Magyar Speciális Olimpia Szövetség Bocsa Szakágának vezetője, Vaski Ferenc nagyon jó kezdeményezésnek tartotta azt az elképzelésünket, hogy teremben rendezzünk bocsa-versenyt. A kistérségben még nem volt MESO rendezvény, és idén két alkalommal is lehetőséget kaptunk a verseny megrendezésére. Így jutottunk el március 28án Kiskunlacházára, ahol három
13
sen közreműködik a verseny lebonyolításában. Köszönjük a lehetőséget, és tudjuk, hogy az októberben megrendezésre kerülő újabb versenyünket ismét kiváló körülmények között tudjuk megrendezni a sportcsarnok munkatársainak, és nem utolsó sorban Szokolyai Szlávik Alex, a létesítmény vezetője munkájának köszönhetően. Medvegy Judit, a Csepel Szigeti Fogyatékosok Sportegyesületének elnöke
14
Volly–AMI Hírlevél
A Mi Újságunk – 2010. május
Miért érdemes beiratkozni a művészeti iskolába? Tisztelt Olvasók, Kedves Szülők! Rendkívül fontos, hogy a fiatalok a legfogékonyabb korban találkozzanak a kultúrával és sajátítsák el azokat az ismereteket, amelyek megalapozzák későbbi személyiségüket. Ma már számtalan tudományos vizsgálat bizonyítja, milyen kiemelkedő szerepet játszanak a korai művészeti tanulmányok a kreativitás, a kezdeményező-kézség, kezd z eményező-kézség, a zd termékeny képzelőerő és az érzelmi intelligencia kialakulásában.
A művészetoktatás ezeket a tulajdonságokat segíti kibontakozni: szépséget és harmóniát visz a növendékek életébe, hozzásegíti őket, hogy a művészetet értő és kedvelő kulturált, sikeres felnőtté váljanak. Legfontosabb feladataunk a kiemelkedő tehetségek felkutatása és gondozása. Gratulálok a társastánc tanszak tanárainak és növendékeinek a március 20-i nyír-
egyházi VII. Szabolcs-MCOnet International Társastánc Fesztiválon elért kimagasló eredményeikhez! A rangos eseményen különböző kategóriákban összesen kilenc I. helyezést, négy II. helyezést, és öt III. helyezést értek el a társastáncos növendékek Kiss Anikó és Vinczéné Nagy Nóra tanárnők vezetésével. Legeredményesebb művészeti iskolaként a fesztivál vándorserlegét is el-
nyertük. Remélem, hogy számos szülő és kisgyermek figyelmét sikerült felkelteni a társastánc szépségére és szeretetére. Természetesen minden tagozatra és tanszakra várjuk a gyermekek jelentkezését! Bővebb információ a http://vollyami.uw.hu honlapon található. Tisztelettel: Breznyán István megbízott igazgató
Beiratkozás A beiratkozásra június 7–9-ig 14–18 óráig várjuk a kedves szülőket és gyermekeiket a művelődési központ Volly Galéria termébe. A következő tagozatokra és tanszakokra várjuk a gyermekek jelentkezését: Zeneművészet: zongora, trombita, fuvola, tenorkürt, klarinét, harsona, szaxofon, tuba, kürt, gitár, hegedű, brácsa, nagybőgő ütőhangszer Táncművészet: társastánc, néptánc
Képző- és iparművészet: rajz - festés - mintázás, grafika, kerámia, tűzzománc, szobrászat, textilművesség
Szín- és bábművészet: bábjáték, színjátszás
A Mi Újságunk – 2010. május
A művelődési központ májusi ajánlója
15
TARTALOM ▶ ▶ ▶ ▶ ▶ ▶ ▶ ▶ ▶ ▶ ▶
A szakközépiskola hírei ........................................ 2. o. A megyei rajzverseny eredményei ... ............ 3. o. Könyvtári hírek (Széchenyi-év) ................4-5. o. A csöndes forradalom .......................................... 6. o. Gondolatok a világgazdaságról ...................... 7. o. Testi-lelki egészség .................................................. 8. o. Hétköznapi hősök ................................................... 9. o. A szemétről és szennyvízről – másképp 11. o. Tavasz vadász-szemmel .................................... 12. o. Sporthírek ................................................................... 13. o. Volly AMI hírek ...................................................... 14. o. Fekete-fehér mellékletben a legutolsó képviselőtestületi ülések anyaga és más érdekességek.
Az újságba szánt anyagokat kérjük a megjelenést megelőző hónap 20-áig eljuttatni a szerkesztőséghez. A névvel ellátott írásokért szerzőink felelnek. Azok nem minden esetben tükrözik a szerkesztőség véleményét. „Szavaimmal ha nem értesz egyet, kérlek, Akkor se bánj velem méltatlanul! Így ismerd el a bennem rejlő jót, Vedd figyelembe szerető szándékomat. S kíméletesen mondd meg az igazat.”
A Mi Újságunk Alapítva1992 márciusában Kiadja: Kiskunlacháza Nagyközség Önkormányzata E-mail:
[email protected] Felelős kiadó: Kiskunlacháza Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete A szerkesztőség tagjai: Gyovai Margit főszerkesztő, Kátai Dóra, Puchner László dr. Kun Lászlóné, Zákány Erzsébet, dr. Kovács Béla, dr. Szijártó József, Örökös tiszteletbeli tördelőszerkesztő: Hernádi Ferenc Szerkesztőség: 2340 Kiskunlacháza, Kinizsi utca 1. Telefon/fax: 24/519-975 20/56-97-061 Új e-mail cím:
[email protected] Nyomda: Press+Print Kft. Tóth Imre felelős vezető Kiskunlacháza, Gábor Áron u. 2/A www.press-print.hu | +36-24-431-811 Tipográfia: Aletheia Multimedia Kft.
[email protected] | www.aletheia.hu +36-1-630-4000 | +36-20-477-8553 Lapzárta minden hó 20-án! A friss számok a www.kiskunlachaza.hu címen már a hónap első napjától olvashatók.