ODBOR REGIONÁLNÍHO ROZVOJE, ÚZEMNÍHO PLÁNOVÁNÍ, STAVEBNÍHO ŘÁDU A INVESTIC ODDĚLENÍ STAVEBNÍHO ŘÁDU č. j.: KUJCK 44467/2013/OREG spis. zn.: OREG/35468/2013/luka
datum: 19. 8. 2013
vyřizuje: Kadlecová
telefon: 386 720 388
*KUCBX00E4DU7* VEŘEJNÁ VYHLÁŠKA ROZHODNUTÍ
Výroková část: Krajský úřad - Jihočeský kraj, odbor regionálního rozvoje, územního plánování, stavebního řádu a investic, jako správní orgán příslušný podle § 67 odst. 1 písm. a) zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů, a § 89 odst. 1 a § 178 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „správní řád“), obdržel dne 26. 6. 2013 odvolání, které mu předal Městský úřad Jindřichův Hradec, odbor výstavby a územního plánování. Toto odvolání společně podali pan Ján Kubinec a paní Jaroslava Aujezdská, oba bytem Najdek 27, Lodhéřov, 377 01 Jindřichův Hradec, proti územnímu rozhodnutí Městského úřadu Jindřichův Hradec, odboru výstavby a územního plánování, ze dne 25. 3. 2013, č. j. VÚP/5593/13/Bb, spis. zn. VÚP/8039/2012/BB, kterým bylo: I. Podle § 79 a § 92 stavebního zákona (zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, ve znění platném do 31. 12. 2012) povoleno umístění stavby „novostavba rodinného domu a obslužného domku rybníka, včetně jímky na vyvážení, domovních rozvodů inž. sítí, oplocení, zpevněných přístupových a příjezdových ploch a stavební úpravy malé vodní nádrže, včetně přesměrování vodního toku“ na pozemku parc. č. 50/5, 50/6, 524/2 v katastrálním území Najdek u Lodhéřova. Vedlejším výrokem označeným II. byly stanoveny podmínky pro umístění stavby a samostatným výrokem rozhodnuto o námitkách účastníků řízení. Krajský úřad - Jihočeský kraj, odbor regionálního rozvoje, územního plánování, stavebního řádu a investic, přezkoumal v odvolacím řízení napadené rozhodnutí orgánu I. stupně v rozsahu podle § 89 odst. 2 správního řádu a rozhodl takto: Podle ustanovení § 90 odst. 1 písm. b) správního řádu se územní rozhodnutí Městského úřadu Jindřichův Hradec, odboru výstavby a územního plánování, ze dne 25. 3. 2013, č. j. VÚP/5593/13/Bb, spis. zn. VÚP/8039/2012/BB, v celém rozsahu ruší a věc se vrací k novému projednání orgánu I. stupně. Účastníky odvolacího řízení podle § 27 odst. 1 správního řádu jsou: pan Roman Liška, nar. 27. 11. 1965, a paní Regina Lišková, nar. 21. 3. 1969, oba bytem Francouzská 1238, 377 01 Jindřichův Hradec 1.
U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 1
Odůvodnění: Krajský úřad - Jihočeský kraj, odbor regionálního rozvoje, územního plánování, stavebního řádu a investic, jako příslušný odvolací správní orgán (dále jen „odvolací orgán“), po předání shora uvedeného odvolání, včetně souvisejícího spisového materiálu, byl nejprve povinen posoudit, zda byly naplněny podmínky řádně podaného odvolání, pokud jde o jeho přípustnost a včasnost. Odvolací orgán dospěl k závěru, že odvolání bylo podáno oprávněným subjektem ve smyslu ustanovení § 81 odst. 1 správního řádu a včas podle ustanovení § 83 správního řádu, a proto bylo možno o něm rozhodnout jedním ze způsobů uvedených v § 90 správního řádu. Ještě než bude přistoupeno k samotnému přezkumu odvoláním napadeného rozhodnutí, je nutno uvést, že odvolací orgán v odvolacím řízení postupoval dle znění zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, účinného do 31. 12. 2012. K 1. 1. 2013 sice nabyl účinnosti zákon č. 350/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a některé související zákony, nicméně v souladu s Čl. II části první, bodem 14, tohoto zákona „Přechodná ustanovení“, správní řízení, která nebyla pravomocně skončena přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se dokončí podle dosavadních právních předpisů, tzn., že v daném případě bylo důvodné postupovat podle zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, ve znění účinném do 31. 12. 2012 (dále jen „stavební zákon“). Odvolací orgán následně zjistil ze spisového materiálu vážícího se k napadenému rozhodnutí, který mu byl předán spolu s výše uvedeným odvoláním, tento skutkový stav: Dne 3. 10. 2012 podali pan Roman Liška a paní Regina Lišková, prostřednictvím zmocněnce pana Radka Mácy, na stavební úřad v Jindřichově Hradci žádost o vydání rozhodnutí o umístění stavby „dům pro rodinné bydlení s přístřeškem na OA, obslužný domek rybníka, domovní rozvody inž. sítí, jímka na vyvážení, oplocení, včetně opěrné plotové zídky, zpevněné přístupové a příjezdové plochy, sjezd na pozemek, drobné terénní úpravy s ozeleněním pozemku, stavební úpravy malé vodní nádrže, včetně změny trasy vodního toku“ na pozemky parc. č. 50/5, 50/6, 524/2 v katastrálním území Najdek u Lodhéřova, obec Lodhéřov. Stavební úřad opatřením ze dne 12. 10. 2012 oznámil účastníkům řízení a dotčeným orgánům zahájení územního řízení a k projednání žádosti nařídil veřejné ústní jednání na den 14. 11. 2012, které spojil s ohledáním na místě. Dne 25. 10. 2012 obdržel písemné námitky paní Jaroslavy Aujezdské a pana Jána Kubince proti umisťované stavbě. Z veřejného ústního jednání byl sepsán protokol, do něhož bylo zaznamenáno, že se žadatelé vyzývají s ohledem na uplatněné námitky k doplnění žádosti o diagram zastínění. Ten byl předán na stavební úřad dne 24. 1. 2013. Stavební úřad následně vydal dne 25. 3. 2013 územní rozhodnutí, kterým umístil stavbu v požadovaném rozsahu na pozemky parc. č. 50/5, 50/6, 524/2 v katastrálním území Najdek u Lodhéřova. Samostatným výrokem stavební úřad zamítl námitky paní Aujezdské a pana Kubince, kteří pak napadli prvoinstanční rozhodnutí společným odvoláním, jež obdržel stavební úřad dne 26. 4. 2013. Stavební úřad po úkonech provedených v souladu s § 86 odst. 2 správního řádu, kdy se k obsahu odvolání vyjádřili žadatelé, předal dne 26. 6. 2013 spis související s napadeným rozhodnutím a se svým stanoviskem odvolacímu orgánu. Odvolací orgán přezkoumal napadené rozhodnutí v souladu s § 89 odst. 2 správního řádu, přičemž dospěl k závěru, že napadené rozhodnutí i samotný postup orgánu I. stupně vykazuje určité vady, které je nezbytné napravit. V souvislosti s tímto závěrem se přitom zabýval i otázkou, zda je možné tyto vady napravit cestou změny napadeného rozhodnutí, nicméně dospěl k závěru, že v daném případě to možné není, a proto přistoupil k jeho úplné negaci a vrácení celé záležitosti zpět orgánu I. stupně k novému projednání. Odvolací orgán by sice před zvolením tohoto způsobu vyřízení odvolání měl vždy zvažovat, zda z důvodů hospodárnosti či účelnosti nelze, aby sám řízení doplnil a pak o odvolání rozhodl některým z ostatních možných způsobů, avšak to je možno pouze za situace, nebude-li takový postup na újmu právům účastníků řízení, řádného zjištění stavu věci, o němž nelze mít pochyby, a nebude-li přesunem podstatnější části nalézacího řízení před odvolacím orgánem porušena zásada dvojinstančnosti správního řízení, k čemuž by v daném případě zcela bezpochyby došlo. Vzhledem k tomu, že v dané věci bylo možno rozhodnout pouze na základě spisového materiálu I. stupně, a především pak s přihlédnutím k výsledku odvolacího řízení, jež má za následek opakované projednání věci v I. stupni, nesvolával odvolací orgán ústní jednání, ani neseznamoval účastníky řízení se spisovým materiálem v souladu s § 36 odst. 3 správního řádu. Pokud jde o dikci výše uvedeného ustanovení, které stanoví rozsah, v němž odvolací správní orgán přezkoumává odvoláním napadené rozhodnutí a řízení, které vydání tohoto rozhodnutí předcházelo, lze uvést následující. V prvé řadě je nutno konstatovat, že odvolací orgán může v řízení II. stupně přezkoumávat jen to, co bylo předmětem řízení v prvém stupni a dále pak, že v plném rozsahu je povinen přezkoumat soulad napadeného rozhodnutí s právními předpisy. Pokud jde o správnost napadeného rozhodnutí, pak činí tento přezkum pouze v rozsahu námitek uvedených v odvolání, nad jejich rámec pak U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 2
jen tehdy, pokud to vyžaduje veřejný zájem, neboť je povinností správních orgánů, tj. i orgánu odvolacího, ve smyslu § 2 odst. 4 zákona správního řádu dbát na to, aby přijaté řešení bylo v souladu s veřejnými zájmy chráněnými zvláštními předpisy. Při přezkoumávání řízení, které předcházelo vydání napadeného rozhodnutí je pak dále odvolací orgán povinen respektovat hledisko procesní ekonomie, tj. nepřihlížet k takovým vadám řízení, o nichž nelze mít důvodně za to, že mohly mít vliv na soulad napadeného rozhodnutí s právními předpisy, popř. na jeho správnost. Pokud není v odvolání jednoznačně uvedeno, v jakém rozsahu odvolatel rozhodnutí napadá, resp. jeho výrokovou část, pak platí, že se domáhá zrušení celého rozhodnutí, což je případ posuzovaného odvolání. Odvolací orgán tedy přezkoumal napadené rozhodnutí a správní řízení, které jeho vydání předcházelo, ve smyslu výše uvedeného na základě spisového materiálu předloženého stavebním úřadem, přičemž zjistil následující zásadní pochybení. V prvé řadě je zapotřebí stavebnímu úřadu vytknout, že zcela opomněl skutečnost, kterou jsme zmínili již shora, že stavební zákon s účinností od 1. 1. 2013 byl novelizován, a proto bylo nezbytné v rozhodnutí vydaném po 1. 1. 2013, jímž bylo ukončeno územní řízení zahájené ještě v roce 2012, uvést, podle jaké účinnosti stavebního zákona bylo rozhodováno, a to ve vazbě na přechodná ustanovení uvedená v zákoně č. 350/2012 Sb. Přesná identifikace účinnosti stavebního zákona byla totiž nutná z důvodu, že stavební zákon po novele doznal dosti zásadních změn. V daném případě se zásadního pochybení stavební úřad dopustil tím, že ačkoliv byl prvoinstanční spis ještě po ústním jednání doplněn o posouzení zastínění sousedního domu č. p. 27, tak stavební úřad následně vydal rozhodnutí, aniž by však předtím umožnil účastníkům řízení vyjádřit se k doplněným podkladům rozhodnutí ve smyslu § 36 odst. 3 správního řádu. Stavební úřad přitom své rozhodnutí o námitkách účastníků řízení opřel také o doplněný podklad. Nesprávným postupem ale stavební úřad zkrátil účastníky řízení na jejich základních procesních právech a tato neodstranitelná vada prvoinstančního řízení způsobila pak nezákonnost napadeného rozhodnutí. Jedním ze základních procesních práv správního řízení je totiž právo na spravedlivý proces, které vyplývá obecně již z Listiny základních práv a svobod. Podle čl. 38 odst. 2 Listiny platí, že každý má právo, aby se (mimo jiné) mohl vyjádřit ke všem prováděným důkazům. Toto se zpravidla děje tak, že správní orgán vyzve účastníky, aby se k podkladům rozhodnutí vyjádřili, a k tomu jim stanoví přiměřenou lhůtu v návaznosti na § 39 správního řádu. Další pochybení je nezbytné spatřovat ve skutečnosti, že se stavební úřad dostatečným způsobem nezabýval obsahem předložené žádosti, včetně přiložené dokumentace. Žadatelé podali svoji žádost prostřednictvím zmocněnce, nicméně ve spisu plná moc pro jejich zastupování založena není, přesto stavební úřad jednal se zmocněncem, aniž by ji požadoval doložit. Žádost byla sice podána na předepsaném formuláři, ale bez části „B“. Předložená dokumentace nazvaná „projekt“ k žádosti o vydání rozhodnutí o umístění stavby, ačkoliv se jednalo o soubor staveb, která byla podle úvodních údajů uvedených v průvodní zprávě charakterizovaná následovně: „novostavba rodinného domu a obslužného domku rybníka, včetně jímky na vyvážení, domovních rozvodů inženýrských sítí, oplocení, zpevněných přístupových a příjezdových ploch, stavební úpravy malé vodní nádrže, včetně přesměrování vodního toku“. K žádosti také byla připojena „dokumentace pro stavební povolení“, která však řešila „stavební úpravy malé vodní nádrže“. Předložená dokumentace byla neúplná a navíc zmatečná, protože z ní nelze spolehlivě seznat předmět územního řízení o umístění stavby. Obsah a rozsah dokumentace k žádosti o vydání rozhodnutí o umístění stavby nebo zařízení (DUR) nebo rozhodnutí o změně stavby a o změně vlivu stavby na využití území je stanoven v příloze č. 4 k vyhlášce č. 503/2006 Sb., o podrobnější úpravě územního řízení, veřejnoprávní smlouvy a územního opatření, ve znění platném do 28. 3. 2013. V daném případě byla DUR sice členěna dle uvedené přílohy, nicméně neobsahovala potřebné údaje o všech stavbách. Např. neřešila „přesměrování vodního toku“, i když se zřejmě jednalo o umístění stavby. Nebyl řešen návrh ochrany před negativními účinky okolí, zejména z hlediska výskytu radonu v podloží stavby, jelikož nebylo provedeno měření, ani nezmiňovala známé geologické a hydrogeologické podmínky stavebního pozemku. Výkresová část DUR obsahovala pak pouze výkres „celková situace“ vyhotovený v měřítku 1:200, v němž však nebylo zakresleno „přesměrování vodního toku“, a výkresy pohledů rodinného domu a „obslužného domku“. V situačním výkresu nebyl vyznačen odstup rodinného domu od sousední stavby, nebylo uvedeno výškové osazení rodinného domu a „obslužného domku“. Rovněž DUR neobsahovala výkresy půdorysů rozhodujících podlaží obou budov, základní svislé řezy, dokumentující výšku podlaží a hloubku založení, úroveň stávajícího a upraveného terénu s vyznačením hladiny spodní vody. V situačním výkresu byla také zakreslena na společné hranici se sousedním pozemkem parc. č. 51/2 opěrná zeď, nicméně její podrobnější řešení již z DUR patrné není, a tudíž nelze dovodit, zda měla být také předmětem územního rozhodování. Oplocení bylo pouze zjednodušeně popsáno v situačním výkresu bez bližších podrobností, rovněž shodně byla řešena i žumpa, jejíž umístění na U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 3
pozemku nebylo okótováno. Dle obsahu žádosti bylo také navrhováno umístění „drobných terénních úprav s ozeleněním pozemku“, avšak z DUR nelze seznat, zda se jedná o takové terénní úpravy, které by ve smyslu § 3 odst. 1 stavebního zákona podléhaly režimu stavebního zákona. Nicméně terénní úpravy podle § 3 odst. 1 stavebního zákona vyžadují rozhodnutí o změně využití území [viz § 80 odst. 2 písm. a) stavebního zákona], a nikoliv rozhodnutí o umístění stavby či zařízení. S ohledem na výše uvedené je nutno uzavřít, že předložená DUR postrádala potřebné náležitosti pro řádné posouzení. S ohledem na shora uvedené je nezbytné konstatovat, že stavební úřad neměl spolehlivé podklady pro posouzení umisťovaného záměru ve smyslu § 90 stavebního zákona. Stavební úřad v územním řízení projednal a dokonce i rozhodl o místění „stavebních úprav malé vodní nádrže“, ačkoliv ve smyslu § 81 odst. 3 písm. a) stavebního zákona stavební úpravy nevyžadují rozhodnutí a ani územní souhlas. Navíc jak vyplývá z projektové dokumentace nazvané „stavební úpravy malé vodní nádrže“, se jedná o úpravu vodního díla, nicméně vodní díla spadají do kompetence příslušného vodoprávního úřadu. V pochybnostech o tom, zda se jedná o vodní dílo, rozhodne místně příslušný vodoprávní úřad. Takové rozhodnutí však přezkoumávaný spis neobsahoval. Stavebnímu úřadu je nutno také vytknout, že porušil rovnost mezi účastníky územního řízení stanovených podle § 85 odst. 2 stavebního zákona tím, že některým z těchto účastníků doručil oznámení o zahájení územního řízení prostřednictvím datové schránky, avšak zbývajícím účastníkům toto oznámení doručil formou veřejné vyhlášky. Odvolací orgán přistoupil k přezkoumání správnosti napadeného rozhodnutí v rozsahu námitek uvedených v odvolání paní Aujezdské a pana Kubince. Co se týká obsahu odvolání, pak uvádíme následující: 1. Odvolatelé nesouhlasili s umístěním stavby z důvodu, že stavební úřad zamítl jejich námitky, které uplatnili v průběhu územního řízení. Podle jejich mínění tak stavební úřad učinil v rozporu jak s občanským zákoníkem, tak i se stavebním zákonem. S přesvědčením odvolatelů však nelze zcela souhlasit, neboť v souladu se zněním § 92 odst. 1 stavebního zákona, ve znění platném do 31. 12. 2012, byl stavební úřad povinen v územním rozhodnutí rozhodnout o námitkách účastníků řízení. Nicméně pro své rozhodnutí, a to jak pro rozhodnutí ve věci, tak i pro rozhodnutí o námitkách účastníků řízení, musí mít správní orgán oporu ve spise. Stavební úřad zamítl námitku odvolatelů, kterou poukazovali na nevhodné podloží stavby, s odůvodněním, že pozemek je územním plánem určen pro zástavbu rodinným domem, přičemž posouzení vhodného založení stavby s respektováním geologických a hydrogeologických poměrů řeší projektant. V daném případě, jak jsme uvedli již shora, DUR neposkytovala dostatečný podklad jak pro posouzení umístění stavby na předmětném pozemku z hlediska podloží, tak i k zamítnutí vznesené námitky. 2. Odvolatelé dále namítali nedostatečnou rozlohu pro záměr. K této námitce stavební úřad uvedl, že platný územní plán nereguluje zastavěnost pozemku, přičemž usoudil, že umístění stavby je v souladu s § 20 odst. 4 a 5 vyhlášky č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území. V odstavci 4 § 20 citované vyhlášky, která pozbyla účinnosti ke dni 28. 3. 2013, se praví, že stavební pozemek se vymezuje vždy tak, aby svými vlastnostmi, zejména velikostí, polohou, plošným uspřádáním a základovými poměry, umožňoval umístění, realizaci a užívání pro navrhovaný účel a aby byl dopravně napojen na kapacitně vyhovující veřejně přístupnou pozemní komunikaci. Jelikož stavební úřad neměl k dispozici informace o základových poměrech, nemohl pak ani řádně vymezit stavební pozemek. Navíc stavební úřad nemohl ani řádně posoudit splnění další podmínky pro umístění rodinného domu, která je stanovena v § 25 odst. 2 shodné vyhlášky, a to, že vzdálenost mezi rodinnými domy, je-li mezi nimi volný prostor, nesmí být menší než 7m, protože DUR tuto vzdálenost neuváděla. K posouzení námitky odvolatelů ohledně zamezení výhledu a zastínění okna jejich domu bylo doplněno do spisu „posouzení zastínění“, nicméně jak jsme uvedli již výše, stavební úřad neseznámil účastníky řízení s tímto doplněným podkladem a neumožnil jim se k němu vyjádřit. S údajným zamezením výhledu se pak stavební úřad ani nezabýval. 3. S námitkou vznesenou ohledně obav z ohrožení studny s pitnou vodou znečištěním z přilehlé jímky odpadních vod a přetržením pramene při hloubení základů se stavební úřad vypořádal s tím, že vlastníci domu č. p. 27 mají dům napojený na obecní vodovod, a proto nejsou závislí na vodě ze studny. Dále konstatoval, že u jímky, která se předpokládá železobetonová (pozn. technické provedení jímky, resp. žumpy, však DUR podrobněji neřešil a ani v situačním výkresu nebylo okótováno její umístění na pozemku), pak bude muset být prokázána její nepropustnost. Předně je nezbytné stavebnímu úřadu vytknout, že po vznesení této námitky nepožadoval doplnit situaci se zakreslením studny na sousedním pozemku a uvedení vzdálenosti mezi ní a navrženou žumpou. Stavební úřad pak zcela pominul ustanovení § 24a vyhlášky č. 501/2006 Sb., v němž jsou stanoveny nejmenší vzdálenosti studny od zdrojů možného znečištění, mezi které žumpa také patří. U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 4
4. Stavební úřad také zamítl námitku, kterou účastníci řízení namítali možnost obtěžování hlukem a světlem přímo do okna jejich obytné místnosti z velmi malé vzdálenosti, s odkazem na § 25 odst. 2 vyhlášky č. 501/2006 Sb., přičemž však k takovému závěru neměl oporu ve spisu (viz uvedené výše). Názor stavebního úřadu, že možnost obtěžování hlukem a světlem nelze v územním řízení předjímat a souvisí spíše se sousedskými vztahy, by pak obstál za situace, že bude v územním řízení spolehlivě prokázáno splnění obecných požadavků na výstavbu, které upravují provádějící předpisy stavebního zákona. 5. Odvolatelé v průběhu územního řízení také namítali, že není důvod k výstavbě „obslužného domku pro rybník“, neboť rybník v daném místě nemá být a ani se nemají obnovovat jeho vodní části, protože podle jejich mínění není v místě vhodná lokalita k budování vodních ploch, a to z důvodu podmáčení okolních pozemků a nemovitostí a vzdouvání spodních vod. Stavební úřad k existenci rybníka uvedl skutečnosti, které však ve spise podloženy nejsou a navíc mu ani nepřísluší jej posuzovat, jelikož rybník je vodní dílo a spadá do kompetence příslušného vodoprávního úřadu, kterému přísluší posuzovat stavebně technické provedení takové stavby. Nicméně je nutno připustit, že pozemek parc. č. 50/5 v katastrálním území Najdek u Lodhéřova je evidován v katastru nemovitostí způsobem využití: rybník, druhem pozemku: vodní plocha, a proto bylo v pravomoci obecného stavebního úřadu posoudit, zda je možno v daném území umístit stavbu, která bude sloužit pro potřeby užívání rybníka. 6. Odvolatelé rovněž ve své písemnosti uvedli, že navrhované úpravy odtokových a obtokových struh a okolního terénu rybníka nejsou takové, jak navrhovala Ing. Michálková ze životního prostředí. Dále zmínili své pochybnosti o řádném provedení rybníka s tím, že na problémy s podmáčením jejich pozemku upozornili majitele již v roce 2011. Jak jsme uvedli již shora, v daném případě rozhodoval stavební úřad o záměru žadatelů, aniž by bylo přesně vymezeno, která část záměru přísluší posoudit obecnému stavebnímu úřadu, a která spadá do pravomoci speciálního stavebního úřadu, tj. vodoprávního úřadu. S ohledem na shora uvedené je možno konstatovat, že stavební úřad zamítl námitky účastníků řízení, aniž by mu spisový materiál vážící se k projednávané věci poskytoval dostatečnou oporu pro rozhodnutí, a to nejen o uplatněných námitkách, ale také ve věci samé. Odvolatelé ve svém odvolání také uvedli, že žádají o přezkoumání podle § 94 správního řádu jak územního plánu, tak i územního rozhodnutí ze dne 25. 3. 2013, č. j. VÚP 5593/13/Bb. Co se týká podnětu na přezkoumání územního plánu, který byl vydán formou opatření obecné povahy lze uvést, že v současné době je napadený územní plán platný, a pokud bude vydáno v době jeho platnosti pravomocné územní rozhodnutí, tak následná změna či zrušení územního plánu nemůže mít dopad na takové rozhodnutí. V souvislosti s podnětem na přezkoumání územního rozhodnutí je nutno odvolatele upozornit na skutečnost, že lze přezkoumávat pravomocná rozhodnutí s výjimkou rozhodnutí předběžně vykonatelných, což není daný případ. Pokud tedy současně napadli prvoinstanční rozhodnutí řádným odvoláním, tudíž nemohlo nabýt právní moci. Ostatně zákonnost a věcná správnost územního rozhodnutí navíc byla přezkoumána v odvolacím řízení. Ke stanovenému okruhu účastníků územního řízení je nutno uvést, že je v podstatě nepřezkoumatelný, jelikož stavební úřad neuvedl správní uvážení, na jehož základě jej stanovil. Nicméně odvolací orgán ponechává shodný okruh účastníků odvolacího řízení s prvoinstančním, jelikož se prvoinstanční rozhodnutí ruší a věc se vrací orgánu I. stupně k novému projednání. Při novém projednání bude mít orgán I. stupně povinnost mimo jiné řádně stanovit a zdůvodnit stanovený okruh účastníků řízení. Jmenný výčet účastníků odvolacího řízení je uveden v rozdělovníku tohoto rozhodnutí. Odvolací orgán doručuje své rozhodnutí přímo žadatelům, jelikož plná moc pro jejich zastupování ve spise založena není. Pokud žadatelé i nadále hodlají být zastupováni zmocněncem, musí předložit stavebnímu úřadu písemnou plnou moc pro zastupování zvoleným zmocněncem, popř. udělit plnou moc ústně do protokolu. Po právní moci rozhodnutí o odvolání a vrácení spisového materiálu bude mít stavební úřad za povinnost vyzvat žadatele, aby předložili upravenou dokumentaci, v níž bude jednoznačně vymezen předmět územního řízení o umístění stavby, která bude odpovídat obsahem a rozsahem požadavkům přílohy č. 4 k vyhlášce č. 503/2006 Sb. a bude řešit záměr v souladu se stavebním zákonem, včetně jeho prováděcích předpisů. S upravenou dokumentací a s doplněnými podklady pro rozhodnutí je pak stavební úřad povinen seznámit všechny účastníky řízení, resp. provést opakované územní řízení, přičemž, jak jsme již výše zmínili, se bude muset zabývat posouzením okruhu účastníků řízení. V rozhodnutí se pak stavební úřad musí vypořádat se všemi námitkami účastníků řízení, rozhodnout o nich, a své rozhodnutí řádně odůvodnit, rovněž tak řádně odůvodnit i rozhodnutí ve věci, přičemž pro své rozhodnutí musí mít oporu ve spisu. Vzhledem k výše uvedenému bylo rozhodnuto, jak je ve výroku tohoto rozhodnutí uvedeno.
U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 5
Poučení účastníků: Proti rozhodnutí odvolacího orgánu se podle § 91 odst. 1 správního řádu nelze dále odvolat. Rozhodnutí odvolacího orgánu je v právní moci, jestliže bylo oznámeno všem odvolatelům a účastníkům uvedeným v § 27 odst. 1 správního řádu.
Ing. Luboš Průcha pověřený vedením odboru regionálního rozvoje, územního plánování, stavebního řádu a investic
Toto rozhodnutí musí být vyvěšeno nejméně po dobu 15 dnů na úřední desce Krajského úřadu Jihočeského kraje, Městského úřadu Jindřichův Hradec a Obecního úřadu Lodhéřov a dále zveřejněno způsobem umožňujícím dálkový přístup. Po uplynutí lhůty pro vyvěšení budou veřejné vyhlášky s vyznačenými údaji o vyvěšení a sejmutí vráceny zpět na krajský úřad.
Fyzická úřední deska: Vyvěšeno dne: ..............................
Sejmuto dne: ....................................
Elektronická úřední deska: Vyvěšeno dne: ..............................
Sejmuto dne: ....................................
Razítko, podpis orgánu, který potvrzuje vyvěšení a sejmutí oznámení.
Obdrží pro vyvěšení vyhlášky: Krajský úřad – Jihočeský kraj, -zdeMěÚ Jindřichův Hradec, odbor vnitřní správy, Klášterská 135, 377 22 Jindřichův Hradec II Obecní úřad Lodhéřov, 378 26 Lodhéřov 168
Dále se doručí: účastníkům řízení podle § 85 odst. 1 stavebního zákona (dodejky) Regina Lišková, Francouzská 1238, 377 01 Jindřichův Hradec Roman Liška, Francouzská 1238, 377 01 Jindřichův Hradec Obec Lodhéřov, Lodhéřov 168, 378 26 Lodhéřov
U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 6
účastníkům řízení podle § 85 odst. 2 stavebního zákona (veřejná vyhláška) Ján Kubinec, Najdek 27, 377 01 Lodhéřov Jaroslava Aujezdská, Najdek 27, 377 01 Lodhéřov Ing. Petr Vácha, Novodvorská 165, 377 01 Jindřichův Hradec Alena Váchová, Novodvorská 165, 377 01 Jindřichův Hradec Ing. Jiří Dobeš, Lublaňská 1299/1, 120 00 Praha Ing. Alena Dobešová, Lublaňská 1299/1, 120 00 Praha Vojtěch Čihula, Najdek 17, 377 01 Lodhéřov Jeremy Thomas Bransten, Čerchovská 1744/5, 120 00 Praha Mgr. Lucie Bransten, Čerchovská 1744/5, 120 00 Praha RNDr. Lubor Simanov, Bezdrevská 1159/15, 370 11 České Budějovice Mgr. Danuše Simanovová, , Bezdrevská 1159/15, 370 11 České Budějovice E.ON Česká republika, s. r. o., F. A. Gerstnera 2151/6, 370 01 České Budějovice Státní pozemkový úřad, Odloučené pracoviště Jindřichův Hradec, Pravdova 837, 377 01 Jindřichův Hradec Správa a údržba silnic Jihočeského kraje, závod Jindřichův Hradec, Nemanická 2133/10, 370 10 České Budějovice
Na vědomí: Městský úřad Jindřichův Hradec, odbor výstavby a územního plánování, Klášterská 135, 377 22 Jindřichův Hradec Radek Máca, Panská 133, 377 01 Jindřichův Hradec
U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice, tel.: 386 720 111, fax: 386 351 900 e-podatelna:
[email protected], identifikátor DS: kdib3rr, www.kraj-jihocesky.cz Stránka 7