Széchenyi István Egyetem
Számítógép-modellek
Logikai modell Információ feldolgozás szerint: input-process-output • Input: adatok bevitele a számítógépbe – Billentyűzet, egér, lapolvasó (szkenner)
A számítógépek hardverjellemzői
•
Process (feldolgozás): műveletvégzés a számítógépben tárolt adatokon
•
Output: a feldolgozás eredményének megjelenítése a felhasználható által értelmezhető formában
•
A feldolgozáshoz kapcsolódik még az adatok átmeneti és hosszú távú tárolása (adattárolók)
– CPU, memória – Monitor, nyomtató, fax
Dr. Kallós Gábor
– Merevlemez, optikai lemez, hajlékony lemezek, mágneskazetta
Felépítés szerint: hardver-szoftver • CPU (megvalósítás: mikroprocesszor) + memória, perifériák • Operációs rendszer, alkalmazói szoftverek
2009-2010.
2
Széchenyi István Egyetem
Számítógép-modellek
Széchenyi István Egyetem
A számítógép felépítése
Funkcionális modell
Minimális konfiguráció
• CPU + memória, I/O interfész, perifériák (I/O eszközök)
• Főként személyi számítógépekre nézzük, elsősorban IBM PC gépcsalád • Számítógépház (néha nem különíthető el), benne: – Alaplap (rajta: mikroprocesszor, ROM, RAM, vezérlőkártyák) – Tápegység – Winchester, (Floppy), CD
• Monitor, billentyűzet, egér (+nyomtató) 3
A számítógép felépítése: a CPU
Széchenyi István Egyetem
CPU
Memória
– Számítási és összehasonlító műveleteket hajt végre a tárolt adatokon, a regisztereket módosítja
– Logikailag nagyon „közel” van a processzorhoz – Rekeszekből áll, minden rekesz egyedi címmel rendelkezik – A memória méretét behatárolja:
CU (Control Unit, Vezérlő egység) – Beolvassa a program utasításait a memóriából, parancsokat ad az ALU-nak
•
Regiszterek
• A rekeszek mérete (8-tól akár 128 bitig) • A megcímezhető memóriarekeszek száma (a MAR bitjeinek a száma) • A CPU utasítások operandus részéhez rendelt bitek száma
– Kis (néhány bájt) kapacitású, nagyon gyors tárolóhelyek a CPU-n belül, számítások részeredményeinek a tárolására, ill. a működés irányítására – Általános célú regiszterek – Speciális célú regiszterek • • • • •
Széchenyi István Egyetem
CPU
• Elsődleges nagy kapacitású tároló komponens (operatív tár)
Központi feldolgozó egység (Central Processing Unit), részei: • ALU (Arithmetic/Logic Unit, Aritmetikai/logikai egység) •
4
– A programok végrehajtási sebessége erősen függ attól, hogy mennyi memória áll rendelkezésre
Program számláló (PC) Utasítás regiszter (IR) Memória cím regiszter (MAR) Memória adat regiszter (MDR) Állapot regiszter (SR)
• Sok adatot feldolgozó program futtatásakor kevés memória esetén a processzornak tétlenül kell várakoznia arra, hogy az adatok a memóriába töltődjenek, akár 50%-kal is nőhet a futási idő
– Gyors műveletek (binárisan) • Összeadás, kivonás • Eltolás, forgatás
– Tipikus memóriaméretek mostanában: 4-16 Gigabájt 5
6
1
Széchenyi István Egyetem
CPU
Széchenyi István Egyetem
CPU
Memóriatípusok: • RAM (Random Access Memory, véletlen elérésű memória) – –
•
DRAM (Dinamikus RAM)
•
SRAM (Statikus RAM)
•
ROM (Read Only Memory, csak olvasható memória)
– –
•
A CPU működéséhez szükséges az egyes komponensek között adatokat mozgatni
•
A sín elektromos jeleket továbbító vezetékek csoportja, négy típusú jelet továbbít
– A páronkénti összeköttetés nem hatékony megoldás, ezért síneket használnak
Ez a legáltalánosabban használt memóriatípus, olcsó Mp-enként kb. 1000-szer újra kell írni az aktuálisan tárolt adatokkal
– –
Gyorsabb adatelérés, mint a DRAM-nál, de lényegesen drágább Jellemzően a gyorsító tárakban (cache) alkalmazzák
– –
– – – –
Stabil tároló, a benne tárolt tartalom a gép kikapcsolása után is megmarad A legkorábbi és még ma is használt legolcsóbb változatok tartalma később nem változtatható meg Ha tartalma mégis írható, akkor az olvasási sebességhez képest csak (nagyon) lassan
–
•
PROM (Programozható ROM)
•
EPROM (Törölhető és programozható ROM)
–
•
Használata során egyszer programozható, de a folyamat visszafordíthatatlan (elavult)
–
•
Sín (bus) rendszer
Írható és olvasható memória A feszültség kikapcsolásakor elvész a benne tárolt tartalom
•
A működés szempontjából legfontosabb bus a processzort köti össze a memóriával A bus-ok típusai:
•
Egyéb fontos bus jellemzők:
– Egy-egy kapcsolatot megvalósító – Többpontos kapcsolatot megvalósító (broadcast bus)
A törlés általában ultraibolya fénnyel hajtható végre (elavult)
EEPROM (Elektronikusan törölhető és programozható ROM) –
Írásuk lassúbb, mint a RAM-oké (régebben: nagyságrendekkel, most: még mindig jóval lassúbb, de már „gyorsul”) Ide tartozik (speciális esetként) a mostanában leginkább használatos flash memória is (pl. usb csatolású pendrive, de digitális fotógépekben is ezt találjuk) Szintén modern speciális eset: SSD (Solid State Drive), flash memóriás, félvezetőkkel megvalósított mozgó alkatrészek nélküli tároló, amely (külső) winchesterként csatlakoztatható a számítógéphez (általában laptopokban alkalmazzák) 7
– –
Széchenyi István Egyetem
CPU
– Adatátviteli kapacitás (az egységnyi idő alatt átvihető adatok mennyisége) – Adat-bus szélessége (az egyszerre átvihető adatok szélessége bitekben) – Bus vezeték maximális hossza 8
Modern megoldások a CPU és a memória hatékony működésének megvalósítására
Példa: két szám összeadása egy egyszerű számítógép-modellben
•
– A tárolókban sorban benne vannak az utasítások – Utasítás típusok: 1xx – összeadás, 2xx – kivonás, 3xx – tárolás, 5xx – betöltés, 901 – beolvasás, 902 – kiírás, 000 – leállás Tároló címkéje
Gépi kód
Assembly kód
00
901
IN
01
399
STO 99
02
901
IN
03
199
ADD 99
04
902
OUT
Utasítás leírása
• • • •
•
;Szám tárolása
000
COB
000
DAT 00
;Két szám összeadása
•
Cache memóriák
•
Összefésült memória – Egymás utáni sok memória elérés felgyorsítására, a processzor több MAR és MDR regisztert használ párhuzamosan
9
Széchenyi István Egyetem
10
Többprocesszoros számítógépek
– IBM, Hewlett Packard, Olivetti stb. gépekben Bev. éve
Tranzisztorok sz.
1979
30 000
80286
1982
130 000
6 MHz
80386
1985
275 000
16 MHz
80486
1989
1 200 000
25 MHz
Pentium (586-os PC)
1993
3 100 000
66 MHz
Pentium Pro
1995
5 500 000
200 MHz
Pentium II
1997
7 500 000
300 MHz
Pentium III (1 GFLOPS felett)
1999
9 500 000
500 MHz
Pentium 4 → és Xeon (2000)
2000
42 000 000
1,5 GHz
Pentium M
2002
55 000 000
1,7 GHz
5 MHz
Pentium D
2005
291 000 000
3,2 GHz
Core 2 Duo → és Dual-Core Xeon
2006
291 000 000
2,93 GHz
Dual-Core Itanium 2
2006
1 720 000 000
1,66 GHz
Quad-Core Xeon és Core 2 Quad (50-60 GFLOPS)
2007
582 000 000
2,66 GHz
80486-ig CISC, Pentiumtól felfelé RISC
•
Órajel
8088 (első PC-k) (50 kFLOPS)
•
Széchenyi István Egyetem
CPU
Az Intel processzorok fejlődése
Processzor típusa
Párhuzamos végrehajtásra alkalmas megoldások
– Gyorsítótár, a CPU és a memória közé épülő tároló, a memória egy részének tartalmát tükrözi, duplikálja, címkéken keresztül érhető el
;Leállás ;Adat rekesz a szám tárolására
A leggyakrabban használt utasításokat hagyták meg, végrehajtásuk nagyon gyors A bonyolultabb utasításokat szoftveres úton állítják elő az egyszerűbbekből Egy feladat a CISC-hez képest általában több lépésben hajtható végre Pipeline feldolgozás lehetősége (az utasítások átlapoltan futhatnak)
– VLIW, EPIC (Very Long Instruction Word, Explicitly Parallel Instruction Computer) – Pipeline feldolgozás
;Eredmény kiírása
CPU •
• Rosszul párhuzamosítható, lassú szubrutinhívások
– RISC (Reduced …, Csökkentett …), az utasítások felépítése és hossza azonos, a CISC-hez képest egyszerű utasításkészlet
;Második szám beolvasása
05
CISC és RISC architektúrák – CISC (Complex Instruction Set Computer, Összetett utasítás készletű számítógép), különböző hosszúságú utasítások
;Első szám beolvasása
99
Széchenyi István Egyetem
CPU
CPU utasítások •
Adat jelek (pl. számok, karakterek, utasítások kódja) Cím jelek (pl. memória rekeszek címe) Vezérlő jelek (a sínen történő adatforgalmat szabályozó jelek) Tápellátást biztosító jelek
A teljesítmény növelésének egyik fontos lehetősége – a miniatürizálás mellett – a szálak ill. programok (valódi) párhuzamos futtatása – Ennek az elvnek a megvalósítására az egyik korai technológia a „szimmetrikus multifeldolgozás” (Symmetric Multiprocessing, SMP →) volt, ahol kettő vagy több azonos teljesítményű proci csatlakozhat a közös memóriára (tdk. multiprocesszor, 1980-as évek) – Ez az architektúra viszonylag kevés proci esetén működik csak jól (pl. 8, 16), a procik számának gyors növekedésével a memória elérésével kapcsolatos problémák (memóriaverseny) miatt már nem használható – Több száz ill. ezer proci beépítését fejlettebb megoldásokkal érték el: „nem-uniformizált memória hozzáférés” (Non-Uniform Memory Access, NUMA →) ill. „osztott közös memória” (Distributed Shared Memory, DSM) (1990-es évektől)
11
12
2
Széchenyi István Egyetem
CPU
Széchenyi István Egyetem
CPU
Többmagos (multi-core) processzorok • • •
Kezdetben a multiprocesszoros architektúrákat úgy készítették el, hogy különálló CPU-kat használtak (megfelelő összeköttetésekkel) Később merült fel az ötlet, hogy több procit is el lehet helyezni (összeköttetésekkel) egyetlen chip-en, ezt a technológiát nevezzük többmagos mikroprocesszornak A többmagos processzorok vázlatos felépítése (kicsit leegyszerűsítve): a magokhoz saját cache memóriák kapcsolódnak, ehhez busz- és memóriavezérlő, továbbá közös (másodszintű) cache memória – A cache memória nagyon drága, és a címzés miatt nehéz a procihoz „közel” helyezni, ez szab határt az alkalmazásuknak (néhány MB az egyébként szokásos több GB helyett)
•
A modern PC-k sok esetben már kettő ill. négymagos procival rendelkeznek 13
Modern szuper- és nagyszámítógépek
Széchenyi István Egyetem
Nagygépekben használt modern megoldások
–
„Szuperszámítógép” a SZE-n •
Blade szerver • Régen: a szerver nagyméretű, torony kivitelű, általában különböző helyiségekben, saját rendszergazdával • Később: kisebb méretű szerverek összekapcsolva, de saját infrastruktúrával (tápegység, monitor, billentyűzet) • Mostanában: a szerverek egy házban, üzem közben is cserélhető eszközökkel (blade) • Moduláris felépítés –
Az Intel 2005-ben publikált termékfejlesztési terve
• •
Ma Magyarországon ez az egyik legnagyobb teljesítményű gép
HP Blade szerver 12 + 1 egyforma gép van benne, egy központi gép (head node), és 6x2 szerver (compute node) – A gépekben: 3 GHz-es Intel Xeon procik – A compute node-okban egyenként: 16 GB RAM, 250 GB-os SATA2 winchester (háttértár) és duál-négymagos proci (két darab négymagos chip) – A 13. gép irányító funkcióval rendelkezik – + még: 6 darab SAS háttértár („csak” 146 GB-os, de nagyon gyors) külön blade-ben
•
Előnyök: támogatja a bővíthetőséget, fejlett hűtés és áramellátás, jó teljesítmény, könnyű szervizelés Infiniband („határtalan sávszélesség”, Infinite Bandwith) • Új szabvány a szerverek közötti adatátvitelre • A ki- és bemenő adatok két különböző egyirányú csatornán mozognak, és a csatorna párok többszörözhetők • A szokásos régi hálózatban (Ethernet) tipikus átviteli értékeknél akár több százszor nagyobb sebességet tud, és skálázható (nem romlik a bővítésnél)
•
A gépnek 6 darab tápegysége van, amelyeket a terheléstől függően kapcsolgat be
15
•
•
•
•
Széchenyi István Egyetem
– 1,248 TFLOP lebegőpontos számítási teljesítmény – Több mint 200-szoros egy átlagos asztali személyi géphez képest
Szerverkártya – tdk. független szerver, egy vagy több procit, memóriát, lemezeket és hálózati vezérlőket tartalmaz Opciókártya – további funkciók, pl. vezérlők külső I/O eszközök eléréséhez
„Szuperszámítógép” a SZE-n
14
Széchenyi István Egyetem
16
„Szuperszámítógép” a SZE-n
Széchenyi István Egyetem
Működés közben (hot-swap) is cserélhető benne tdk. minden fontos alkatrész: szerverek, tápegységek, diszkek A szerver távmenedzselhető, a gépháznak saját IP címe és ezen elérhető kezelőfelülete van (pl. látjuk az aktuális fogyasztást, hőmérsékleti adatokat) Ennek a gépnek az erejét a nagyon gyors kapcsolattal összekötött, egyenként is erős szerverek adják, szemben pl. azzal a megoldással, amikor egyetlen nagy közös memórián dolgozik sok proci RedHat Linux operációs rendszer fut rajta 17
18
3
A számítógép felépítése: perifériák
Széchenyi István Egyetem
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
A perifériák csatolása • • •
A perifériák típusai
Az egyes perifériák egymástól igen különböző sebességű és adatfeldolgozó kapacitású elemek, a rajtuk lebonyolított adatcsere gyakran igen bonyolult feladat Ezért nem közvetlenül, hanem vezérlőn (I/O modul vagy interfész) keresztül csatlakoznak a CPU-hoz Ez a modul felelős az I/O műveletek végrehajtásáért az adott eszközön, főbb funkciói:
•
– Floppymeghajtó (3,5”, 1,44 MB) (elavult) – Winchester (mostanában: 50-100 GB-) – Cserélhető háttértárak (1 GB-) • Logikailag: EEPROM, benne flash…
– Feldolgozza az általa vezérelt egységektől a hozzá érkező üzeneteket, és fogadja a CPU-tól az I/O kezelő parancsokat – A memóriából származó adatokat a pufferében átmenetileg tárolja, amíg azokat az I/O eszköz fel nem dolgozza – Fizikailag vezérli az I/O eszközök működését
•
– CD, olvasó és író (5,25”, 700 MB) – DVD (4,7 GB-)
• •
I/O bus-ok – Az I/O eszközök egy része közvetlenül a CPU-t és a memóriát összekapcsoló rendszerbuszra köthető – Más esetekben a rendszer bus-ra valamilyen köztes eszközt kell csatlakoztatni (bus interfész vagy bridge), ez teszi lehetővé az adatátvitelt – Széles körben alkalmazott bus szabványok: SCSI (Small Computer System Interface), USB (Universal Serial Bus)
• • • •
Monitor Nyomtató, rajzgép Billentyűzet Egér Levilágító, szkenner (Modem)
19
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
Háttértárak
20
A mágneslemezes háttértár működése • • • • • •
Az optikai tárolók működése
Mágnesezhető anyag az információ tárolására Hajlékony (floppy) és merev (winchester) lemezes egység Egy vagy több lemez, a lemeznek egy vagy mindkét oldala használható Olvasás/írás: A fej közelében nagy sebességgel halad el a mágnesezett felület Bájtok csoportjait (ún. adat blokkokat) tárolunk, írunk, olvasunk Sáv és szektor (512, 1024 vagy 2048 bájt)
•
Az információt a lemez alsó oldala hordozza
• •
Audio- és adat-CD, DVD olvasása és írása lehetséges írás: az erős lézerfény a vékony fémrétegben mélyedéseket hoz létre a kódolt információnak megfelelően Olvasás: a forgó lemez fémrétegéről a ferdén rávetített lézersugár visszaverődik, a fényérzékeny szenzor méri, hogy kiemelkedésről vagy mélyedésről történik a visszaverődés Kezdetben 150 KB/sec volt az átviteli sebesség (1x), ma pl. 48x-os olvasás és 10x-es írás a tipikus Házilagos írás kb. 50 példányig gazdaságos, afelett nagyüzemi gyártás célszerű
– Karcolásra, zsírra, piszokra érzékeny
• • •
– Mivel a forgási sebesség azonos, ezért a külső sávokon ritkábban helyezkednek el a bitek
•
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
– Ilyenkor az alapos tesztelés után egy mesterlemezt készítenek, majd erről egy negatív másolatot, és utána ez alapján történik a sokszorosítás
A winchesterek adatelérése gyors (pár mikrosec), a szerkezet tokozott 21
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
Katódsugárcsöves monitor • • •
22
Perifériák
Széchenyi István Egyetem
• Szemléltetés:
A legrégebben használt számítógépes megjelenítők, lassan kiszorulnak a piacról Eleinte fekete-fehér megjelenítés volt, ma már (természetesen) nagyfelbontású színes képet adnak A működési elv a televízióhoz hasonló: – A monitor egy katódsugárcsőből és az ezt vezérlő elektronikából áll. A katódsugárcsőben van egy elektronforrás, amelyből elektronnyalábot állítunk elő. A nyalábot elektromágneses tér segítségével pontosan tudjuk irányítani, ill. igen gyorsan mozgatni, valamint az erősségét szabályozni. – A kép a képernyőre vékonyan felvitt fluoreszcens anyag segítségével áll elő, az elektronnyaláb felvillantja a képpontokat – A színes megjelenítőknél három elektronnyaláb van, ezek három különböző képpontot villantanak fel (piros, zöld és kék) – Az elektronsugár igen gyorsan végigpásztázza a képernyőt, így az egymás után kirajzolt képpontokat a szemünk egy képnek érzékeli – A képpontok nem világítanak folyamatosan! (passzív megjelenítés) • Alacsony (60 Hz vagy alatta) frissítési frekvencia estén a vibrálás fárasztja a szemet 23
24
4
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
LCD monitor • •
Nyomtatók
Folyadékkristályos eszközök, aktív megjelenítők, minden képpont folyamatosan világít Működési elv:
•
Mátrixnyomtató – Egymás alatt elhelyezkedő tűk nyomják a festékszalagot a papírra – Már elavult technológia, de bérszámfejtéshez, számlanyomtatáshoz használják még ma is
– A folyadékkristály részben fényáteresztő anyag, és elforgatja a rajta áthaladó fény polaritását. A forgatás mértéke elektromos feszültség hatására megváltozik. – A polárszűrő által elnyelt fénymennyiség arányos a polarizált fény és a polárszűrő polaritása által bezárt szöggel.
•
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
•
Tintasugaras nyomtató (360-720-1440 dpi) – A fej (fúvóka) pontsoronként lövi a papírra az apró tintapettyeket az elektronika által kiszámolt helyeken – Pl. a HP-nél hőelem melegíti fel a tintát, amelyben így gázrobbanás keletkezik, és ez repíti ki a tintacseppet – Viszonylag olcsók, de az üzemeltetési költség magas (drága a papír és a festék)
Fizikai felépítés: – Világító háttér lap → 1. polárszűrő → folyadékkristály cellák → színszűrő (színes monitornál) → 2. polárszűrő → műanyag vagy üveg lap (védelmi célból) – A folyadékkristály paneljében mindegyik képponthoz tartozó feszültség külön beállítható – A színszűrő piros-kék-zöld keveréssel állítja elő a színes képpontokat – A kép végül a 2. polárszűrőn rajzolódik ki 25
Széchenyi István Egyetem
Perifériák •
Lézernyomtató (600 dpi vagy jobb minőség)
26
Széchenyi István Egyetem
Perifériák •
– Az elektronika által kiszámolt pontsort egy lézersugár rajzolja a előzőleg elektronikusan feltöltött szelénhengerre sorról-sorra. A lézer semlegesíti a szelénhenger töltését az érintett helyeken, és így kirajzolódik a látens kép. – A henger egy ugyancsak elektromosan töltött festékport tartalmazó tartály elé fordul, és a semlegesített helyeken festék tapad rá. Ezután a henger a papírra fordulva ráviszi a festéket, majd a festékport magas hőmérsékleten fixálják. – Az üzemeltetési költség viszonylag alacsony
Plotter (rajzgép) – A számítógép által előállított vonalas rajzok (tervek, műszaki rajzok) megjelenítésére szolgál – A gép valódi tollal rajzol, mintha egy robotkar mozgatná a tollat a papír felett, színes ábrák is készíthetők – Szöveget is tud nyomtatni, van benne beépített karaktertábla – Dobplotter: vízszintes tengelyű henger, amely felett a toll a tengely irányában mozgatható, a papír pedig erre keresztben mozog, akár előre-hátra – Síkplotter: a papír mozdulatlan, a toll viszont két egymásra merőleges irányban mozgatható – Újabban a dobplotterek mintájára poszter méretű tintasugaras nyomtatókat is készítenek már
• Korábban nagyon drágák voltak, de a különbség mostanában már nem nagy (a tintasugarasokhoz képest)
27
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
28
Billentyűzet •
Egér • •
Angol és magyar, 81-86 vagy 101-106 gombos, eredetileg az írógépek alapján – Ma már nagyjából szabványos, de apró eltérések lehetnek – Nemzeti billentyűzetek
•
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
•
A 2. legfontosabb beviteli eszköz A grafikus programok igénylik azt, hogy a képernyő valamely pontjára rá tudjunk mutatni Forgó golyó + nyomógombok (változat: laptop egér)
•
Másik fejlesztési irány: optikai egér
–
Fontos, hogy ismerjük és használjuk a gépelést és programkezelést gyorsító speciális billentyűket!
– – –
– Tab, Home, End, Ins, PgUp, PgDn stb.
A golyó forgása a görgők segítségével elektromos jelekké alakul át Kezdetben: fénykibocsátó dióda, csak speciális hálós egérpadon lehetett használni Most: mozgásérzékelő szenzor és képelemző chip, nem kell már speciális egérpad Várható, hogy hamarosan a „wireless” egerek is elterjednek
•
29
30
5
Széchenyi István Egyetem
Perifériák
Szkenner •
•
Szkenner (scanner) – beviteli eszköz, a képeket digitális jelsorozattá alakítja át
•
– Ezt a jelsorozatot egy, a szkennerhez tartozó szoftver alakítja tovább valamely szabványos adatformátumúra
•
Széchenyi István Egyetem
A bevinni szándékozott kép lehet ránézeti (fotó) vagy átnézeti (dia), ez utóbbihoz a szkenner típusától függően diafeltét is szükséges lehet Működés: – A szkenner erős fénnyel megvilágítja a letapogatandó tárgyat – A képbeolvasás legfontosabb eleme a CCD (Charge Coupled Device), egy töltéscsatolt félvezető eszköz, amely méri a visszatükrözött fényt, és ennek arányában feszültséget generál
A szkennerek csoportosítása: – Kézi szkenner – komolyabb feladatokra nem alkalmas, pl. vonalkód leolvasónak használják – Asztali vagy lapszkenner – nagyjából úgy néz ki, mint egy fénymásoló, irodai feladatokra – Dobszkenner – igényes grafikai alkalmazásokra – Nyomdai szkennerek
•
Perifériák
• • • •
A szkennerek fontosabb jellemzői: – Tárgyméret – asztali szkennernél pl. A/4-es – Felbontás – irodai feladatoknál jellemzően 300-1200 dpi, de nyomdai szkennernél 6000-8000 dpi is lehet
A vízszintes felbontást a CCD-k sűrűsége adja (jellemzően 300600-1200-2400 dpi), a függőleges felbontás a léptetésből adódik (hasonló értékek) A fizikai felbontás szoftveres úton a többszörösére növelhető A színes szkennerek általában RGB színmodellt használnak A bevitt szöveget képként kezeli a rendszer, az újbóli szöveggé alakításhoz optikai szövegfelismerő (Optical Character Recognition, OCR) programok szükségesek – Az egyik legsikeresebb ilyen a magyar fejlesztésű Recognita
31
32
6