BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
A BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma
MÉDIAISMERET KULTÚRTÖRTÉNET helyi tanterve a 11. évfolyam számára ügyvitel ágazaton
Készítette: történelem munkaközösség
Készült: 2017. szeptember
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
1. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
TARTALOMJEGYZÉK
1. A tantárgy tanulásának célja 2. Követelmények 3. Ellenőrzés, értékelés 4. A taneszközök kiválasztásainak eszközei 5. A tanterv témakörökre lebontva
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
2. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
1. A tanterv tanulásának célja A szakgimnázium 11. évfolyamán a művészetek műveltségterület tantárgyai közül (énekzene, dráma és tánc, vizuális kultúra, mozgóképkultúra és médiaismeret) az iskola döntheti el, hogy az adott órakeretből mely tantárgyat vagy tantárgyakat fogja tanítani, hisz a szabályozás a művészetek műveltségterületre összességében határozza meg a kötelező óraszámkeretet (heti 1 kötelező óra). Ennek megfelelően az iskola szabadon dönthet arról, hogy az adott művészeti tantárgyak közül választva, vagy akár komplex művészeti oktatásban gondolkodva a számára megfelelő jellemzőkkel jeleníti meg a művészeti oktatását. Ebből következik, hogy minden művészeti tantárgy, így a mozgóképkultúra és médiaismeret is heti 1 órára készítette el a kerettantervét, ám annak felhasználása az iskola igényeinek függvényében értelmezendő. Fentiek figyelembevételével iskolánk a médiaismeret-kultúrtörténet tantárgy keretében a mozgóképkultúra-médiaismeret, valamint a művészetek-vizuális kultúra tantárgyak oktatását vezeti be komplex művészeti oktatás keretében, kiragadva azokat a területeket, melyek az iskola helyi pedagógiai programjában megfogalmazott célok eléréséhez a legnagyobb mértékben hozzájárulnak. A médiaismeret elsősorban a médiaszövegek szövegértési képességének fejlesztését szolgálja, hiszen a média rendkívüli hatással van korunk emberének tájékozottságára, személyiségére. Tömegek napirendjét osztja be a televízió, sugalmazza, hogyan gondolkodjunk a világ dolgairól, étkezési, vásárlási divatokat indít, hősöket, eszményeket, életcélokat teremt. Az internet virtuális közege nagyon sok fiatal második otthonaként funkcionál, ahol több időt töltenek el, mint bárhol másutt. Mivel a média képes arra, hogy átformálja a nyelvet, az értékrendet, a ritmusérzéket, az ízlést, a vágyakat, a hősöket, a tabukat, a művészetet és a műélvezetet, az alkotást és a befogadást egyaránt, a médianevelés a személyiségfejlesztés alapvető eszköze. A médiaműveltség fejlesztése szoros kölcsönhatásban van a részt vevő és aktív állampolgári szerep elsajátításával, valamint a kritikai és kreatív képességek fejlesztésével. Ily módon hozzájárul a Nemzeti alaptantervben megjelenő kulcskompetenciák fejlesztése közül az anyanyelvi kommunikációs készség, a digitális, a szociális és állampolgári kompetenciák, valamint az esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőkészség fejlesztéséhez. A sikeres mozgóképkultúra-médiaismeret oktatás kiemelten fejleszti a kommunikációs és együttműködési készséget, támogatja az alkotásra való beállítódást, fejleszti a problémamegoldó képességet, a megfigyelés, a tájékozódás, a rendszerezés képességét. Elemzéssel és az alkotói szerepek gyakoroltatásával fejleszti a reális énkép kialakítását. A művészi alkotásokban feltáruló konfliktusok értelmezésével, a valós emberi sorsok átélhető megjelenítésével segíti a toleráns, másokkal szemben empatikus személyiség kialakítását, az életvezetés és az érvényesülés során adódó konfliktus- és krízishelyzetek humánus kezelését. Ily módon hozzájárul a kiemelt fejlesztési követelmények közül az erkölcsi neveléshez, a demokráciára neveléshez, az önismeret és társas kultúra fejlesztéséhez, a testi és lelki egészségre neveléshez és természetesen mindenekelőtt a médiatudatosságra neveléshez. A tantárgy oktatásának elsődleges célja, hogy a tanulók életkoruknak megfelelő felkészültséget szerezzenek a különböző médiaszövegekkel kapcsolatban az önálló és kritikus attitűd kialakítására, és nyitott szemlélettel használják a hagyományos és az új médiumokat – vagyis a mozgóképi írás-olvasástudás és a kritikai médiatudatosság fejlesztése. Ehhez az alsóbb iskolafokokon más tantárgyakban modulárisan megjelenített és elsajátított alapszintű mozgóképnyelvi és művelődéstörténeti tájékozottság áttekintésére, összekapcsolására,
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
3. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
alkalmazására és továbbfejlesztésére, valamint a naiv fogyasztói szemlélet átformálására van szükség. A mozgóképkultúra és médiaismeret oktatása során tudatosítani kell, hogy a technikai képreprodukcióknak miféle viszonya van a valósághoz, a mozgóképi vagy internetes tartalmak mennyiben alkalmasak a tapasztalati világ reprodukálására, egyúttal a személyes közlésre. Tudatosítani kell, hogy a mediatizálódó kommunikációt miért és miképpen láttatják oly sokan a minőségi kultúra és egyúttal a személyiség autonómiája veszélyeztetőjének (pl. információfüggőség, kényszerfogyasztás), – de azt is, hogy a technikai képreprodukció és a hálózati kommunikáció egyidejűleg miféle esélyt hordoz a kulturális örökség védelmére, a kreatív önkifejezésre, a civil társadalom erősítésére, a választás képességének fejlesztésére. Az audiovizuális szövegek szövegértési képességének fejlesztése során arra is törekedni kell, hogy a tanulók ismerjék fel a médiaszövegekben megjelenő kulturális mintákat. Az értelmezés egyik rétege tehát az ábrázolásban megmutatkozó szerzői vagy műfaji dominancia (személyesség, stílus, konvenció) és a befogadásban megmutatkozó nézői szerep (elvárás, azonosulás) felismerése, míg a másik meghatározó réteg a médiaszövegek befolyásoló, gyakran rejtett érték- és érdekrendszerének felismerését jelenti. Ezért a tárgy oktatása során a tanulóknak lehetőséget kell kapniuk a tömegkommunikációs eszközök kritikus és szuverén használatára, történelmi, társadalmi és kulturális összefüggések felismerésére, arra, hogy a megfelelő szövegek, mozgóképi alkotások tanulmányozása útján jobban megismerhessék saját személyiségüket. A mozgóképkultúra és médiaismeret óráin a diákoknak lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy alkalmas kreatív gyakorlatokkal fejlesszék kifejezőképességüket és kifejező kedvüket. A digitális technológiák térnyerése megkerülhetetlenné teszi, hogy a tanulók aktív résztvevői, ne csupán passzív befogadói legyenek mediális kommunikációnak. A szakgimnáziumi tanulmányok célja az ismeretek alkalmazásának fejlesztése, valamint a személyes tapasztalat megszerzése a médiaszövegek útján történő kommunikációban, a médiajelenségek megfigyelésében, leírásában és elemzésében. A szövegalkotás és -elemzés során kiemelt szempont a technikai képreprodukció és a valóság problematikus viszonyának megragadása, a szerzői és a műfaji beszédmódok különbségeinek megtapasztalása, az új médiumok sajátos szövegformáinak tanulmányozása saját munkák elkészítésének segítségével. A mozgóképkultúra és médiaismeret óráin kiemelt szerepbe kerül az egyéni és kiscsoportos formában megszervezett projektmunka, melynek feltétele a megszerzett ismeretanyag és az életkori sajátosságokból következően már elvárható tanulás- és munkakultúra. A vizuális nevelés legfőbb célja, hogy hozzásegítse a tanulókat a látható világ jelenségeinek, a vizuális művészeti alkotásoknak árnyaltabb értelmezéséhez és megítéléséhez környezetünk értő alakításához. A tantárgy így nemcsak a képző- és iparművészet területeinek a feldolgozásával foglalkozik tehát, hanem tartalmai közé emeli a vizuális jelenségek, közlések olyan köznapi formáinak vizsgálatát is, mint a tömegkommunikáció vizuális megjelenései, a legújabb elektronikus médiumokhoz kapcsolódó jelenségek és az épített, alakított környezet. A képzőművészet, vizuális kommunikáció, tárgy- és környezetkultúra a vizuális kultúra tantárgynak olyan részterületei, amelyeknek a tartalmai végigkísérik a közoktatásban a vizuális nevelést, ám a különböző iskolaszakaszokban különböző módon kapnak hangsúlyt. Ezek a részterületek azonban a legfontosabb tartalmakat biztosítják csupán a fejlesztéshez, hisz hatékony fejlesztés csakis komplex feladatokban, egymással összefüggő feladatsorokban értelmezhető. A tantárgy oktatása tevékenység-, illetve gyakorlatközpontú, ahol alapvető fontosságú a játékos-kreatív szemlélet, valamint az, hogy a tantárgy tartalmainak feldolgozása komplex, folyamatorientált
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
4. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
megközelítésben történjen, így a projektmódszer eszközét is felhasználja a tanítás-tanulás folyamatában. Mindezektől függetlenül a vizuális kultúra tanításának fontos alapelve azonban, hogy a művészeti nevelés valójában művészettel nevelésként értelmezendő, hisz a közoktatásban a művészet nem lehet célja, csupán eszköze a nevelésnek, azaz egy közismereti tárgy közvetlen feladata nem lehet a „művészképzés”. Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint eddig – a vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást. A médiatudatosság fejlesztését különösen indokolja a kortárs társadalom igénye, amely a fiatalok médiahasználati szokásai miatt egyre fontosabb szerepet kap az adott iskolaszakaszban. E fejlesztés fontosságának hangsúlyozása különösen indokolt az adott tantárgyban, hisz az információs csatornák gazdagodása a szöveges információ befogadás mellé felzárkóztatja a vizuális információk tudatos befogadásának fontosságát is, mivel az információk forrása és jellege alapján szöveg és kép együtt értelmezése napjainkban gyakoribb jelenség valós élethelyzetekben. A médiatudatosság fejlesztésének tehát egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés. Lehetőség szerint alkalmat kell teremteni a diákok számára a történelmi és társadalmi környezet hazai és európai megismerésére, és ehhez ki kell használni a hazai és nemzetközi pályázati (csereprogramok, szakmai gyakorlatok) lehetőségeket.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
5. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
2. Követelmények Tematikai egység/ Fejlesztési cél
Előzetes tudás
A tematikai egység nevelésifejlesztési céljai
Kifejezés, képzőművészet A művészi közlés, mű és jelentése
Órakeret 6 óra
A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése. A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. Érzelmek, hangulatok, személyes gondolatok önálló vizuális megjelenítése. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról. Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése többféle szempont alapján.
Ismeretek/fejlesztési követelmények − Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban. − Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység).
Kapcsolódási pontok Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere. Magyar nyelv és irodalom: Irodalmi szöveg értelmezése. Szöveg és kép kapcsolata. Stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. Könyvtárhasználat. Ének-zene: Zenei kifejezés. Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok. Informatika: számítógépes képszerkesztő program felhasználó szintű alkalmazása.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
6. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, Kulcsfogalmak/ képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgárd, avantgárd irányzat, nonfiguratív megjelenítés, kortárs képzőművészet, kompozíció, fogalmak képkivágás, kontraszt, komplementer, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, absztrakció, stilizálás. Tematikai egység/ Fejlesztési cél
Előzetes tudás
Tárgy- és környezetkultúra Az épített környezet története
Órakeret 6 óra
Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.
A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú A tematikai egység és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző nevelési-fejlesztési szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. céljai Különböző korokból származó épületek, tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése. Ismeretek/fejlesztési követelmények − A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül. − A hagyományos és a modern társadalmak épületeinek, tárgykultúrájának (pl. lakóház, szakrális terek, öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata tematikusan kiválasztott példák alapján (pl. közösségi terek az építészet történetében, kézműves technikával készült egyedi tárgyak, modern használati tárgyak), a legfontosabb karakterjegyek megkülönböztetésével. − A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségeinek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház).
Kapcsolódási pontok Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre. Könyvtárhasználat. Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom. Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
7. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Kulcsfogalmak/ Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, fogalmak divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus. Tematikai egység/ Fejlesztési cél Előzetes tudás
Vizuális kommunikáció Tömegkommunikációs eszközök
Órakeret 4 óra
A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.
A tematikai egység A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, nevelési-fejlesztési csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése. céljai Ismeretek/fejlesztési követelmények
Kapcsolódási pontok
− A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. − A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
Mozgóképkultúra és médiaismeret: Tömegtájékoztatás. Médiaipar működése. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció. Műfajfilm, szerzői film. A reklám hatásmechanizmusa. Valóságábrázolás és hitelesség, valószerűség, virtuális valóság. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolás technikák a médiában. Ének-zene: populáris zenei stílusok. Matematika: rendszeralkotás: elemek elrendezése különféle szempontok szerint, rendszerezést segítő eszközök használata, készítése. Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
8. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Különféle beszédműfajok kommunikációs technikáinak alkalmazása és értékelése hétköznapi kommunikációs helyzetekben, a tömegkommunikációban. Fizika: információs és kommunikációs rendszerek felépítése, jelentőségük. Informatika: A kommunikációs eszközök hatása a mindennapi életre és a társadalomra. Globális információs társadalom. A fogyasztói viselkedést befolyásoló tényezők. Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus Kulcsfogalmak/ sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, fogalmak internet, hírközlés, reklám, tapasztalati és reprezentált valóság, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség. Tematikai egység/ Fejlesztési cél Előzetes tudás
A média társadalmi szerepe, használata A média nyelve, a médiaszövegek értelmezése
Órakeret 8 óra
A médiaszövegek szövegalkotó kódtípusai, kifejezőeszközei. A médiaintézmény, a diskurzus, a sztereotípia és a reprezentáció fogalma.
A média, kitüntetetten az audiovizuális média és az internet társadalmi szerepének, működési módjának tisztázása. Alapszintű, a média A tematikai egység művelődéstörténetére vonatkozó tájékozottság megszerzése, a naiv nevelési-fejlesztési fogyasztói szemlélet átértékelése. Önálló és kritikus attitűd kialakítása, céljai a kritikai médiatudatosság fejlesztése. A résztvevő és aktív állampolgári szerep elsajátítása, kritikai képességek fejlesztése. Ismeretek/fejlesztési követelmények
Kapcsolódási pontok
Magyar nyelv és Médiaszövegek eltérő értelmezése különböző szempontok alapján, kreatív gyakorlati feladatokban (pl. médianyelvtől, nyelvhasználattól, irodalom: A közönségtől, kontextustól függően). tömegkommunikáció médiumainak eltérő Aktuális médiaesemények feldolgozása és elemzése a médiában jelrendszere, kódjai. A média direkt érvényesülő sztereotip megfogalmazások működésének és értelmezési keretei. veszélyeinek megfigyelésével. A médiaszövegek mint A tapasztalati valóságtól eltérő médiamegjelenítés (reprezentáció) a közösség kulturális fogalmának ismerete és alkalmazása (pl. nemek, foglalkozások, képviselői életmódminták, kisebbségekkel kapcsolatban). A média által (reprezentánsai). reprezentált és a tapasztalati valóság eltérésének tudatosítása.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
9. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Azonos események eltérő megfogalmazásainak összehasonlítása a különböző reprezentációk okainak indoklásával (pl. érdekek, nézőpontok, politikai és gazdasági érintettség, illetve műfaji, nyelvi különbségek feltárása a hírműsorokban, hírportálokon, napisajtóban). Médiaszövegek feldolgozása egyéni vagy csoportos formában kreatív gyakorlati feladatokkal (pl. feltevések, állítások megfogalmazása a médiaszövegek keletkezésének hátteréről; élmények és tapasztalatok összehasonlítása a média által közvetített, megjelenített világokkal – pl. hírműsorok, talk-show-k, reality-showk, életmódmagazinok, közösségi portálok alapján). Kulcsfogalmak/ Értelmezési keret, sztereotípia, reprezentáció. fogalmak Tematikai egység/ Fejlesztési cél
Előzetes tudás
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai
A média társadalmi szerepe, használata Médiahasználat, médiaetika
Órakeret 6 óra
A digitális médiaeszközök alapszintű felhasználói ismerete. A médiaszövegekben megjelenő információk kritikus szemlélete. Az életkorhoz igazodó biztonságos internet- és mobilhasználat, a hálózati kommunikációban való részvétel során fontos és szükséges viselkedési szabályok ismerete, alkalmazása. A média, kitüntetetten az audiovizuális média és az internet társadalmi szerepének, működési módjának tisztázása, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a kritikai médiatudatosság fejlesztése, a naiv fogyasztói szemlélet átértékelése. A résztvevő és aktív állampolgári szerep elsajátítása, kritikai képességek fejlesztése.
Ismeretek/fejlesztési követelmények
Kapcsolódási pontok
Az internetes és mobilkommunikáció fontosabb sajátosságainak megfigyelése és jellemzése konkrét példákon keresztül (pl. interaktivitás, a kommunikáció térbeli és időbeli szabadsága, figyelemmegosztás, multitasking, virtuális kapcsolatok, konstruált személyiségek, anonimitás és annak korlátai, e-részvétel, edemokrácia, amatőr és professzionális tartalomgyártás, médiahasználat más emberek jelenlétében és annak normái).
Informatika: A hagyományos és információs technológián alapuló kommunikáció. Internetes és mobilkommunikáció fontosabb sajátosságai. Az internethasználat biztonsági problémáinak megfigyelése és Internethasználat jellemzése konkrét példákon keresztül (pl. személyes adatok biztonsága. Hálózati védelme, hamis vagy megbízhatatlan oldalak, információk kiszűrése, kommunikáció. ismerkedés veszélyei). A hálózati kommunikáció életmódra, életminőségre vonatkozó hatásainak értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. a személyiség felbontása és megsokszorozása, a médiahasználat veszélyei: függőség, elmagányosodás, egészségkárosodás). A médiában megjelenő erőszakkal kapcsolatos problémák megfogalmazása (pl. az erőszak mint szórakoztató, stimuláló hatáselem, mint
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
10. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
érdekérvényesítő és konfliktuskezelési eszköz). Az egyének és közösségek jogaival, a felhasználók felelősségével kapcsolatos ismeretek megértése az elektronikus és az online médiában. Kulcsfogalmak/ Multitasking, anonimitás, e-demokrácia, virtuális személyiség, fogalmak médiaerőszak, közösségi média, manipuláció. Alapvetően közlő funkcióban lévő képi vagy képi és szöveges megjelenések árnyalt értelmezése. Médiatudatos gondolkodás, a tömegkommunikációs eszközök és formák rendszerező feldolgozása. A tervezett, alakított környezet legfontosabb társadalmi összefüggéseinek megértése. Kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok meghatározó példáinak felismerése. Megfigyelt vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások elemzése, összehasonlítása műelemző módszerek alkalmazásával. Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása. A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.
A fejlesztés várt eredményei a ciklus végén
A tanuló felismeri és megnevezi a mozgóképi közlésmód, az írott sajtó és az online kommunikáció szövegszervező alapeszközeit. Meg tudja különböztetni egymástól a fikció és a virtuális fogalmait. Tisztában van a média alapfunkcióival, meg tudja fogalmazni, milyen alapvető tényezőktől függ valamely kor és társadalom nyilvánossága. Tudja, melyek a kereskedelmi és közszolgálati médiaintézmények elsődleges céljai és eszközei a médiaipari versenyben. Meghatározza és alkalmas példákkal illusztrálja a sztereotípia és a reprezentáció fogalmát, ésszerűen indokolja az egyszerűbb reprezentációk különbözőségeit. Érvekkel támasztja alá álláspontját olyan vitában, amely a médiaszövegek (pl. reklám, hírműsor) valóságtartalmáról folynak. Jellemzi az internetes és mobilkommunikáció fontosabb sajátosságait, az internethasználat biztonságának problémáit. Képes a különböző médiumokból és médiumokról szóló ismeretek összegyűjtésére, azok rendszerezésére, az önálló megfigyelésekre. Alkalmazza a mozgóképi szövegekkel, a média működésével kapcsolatos ismereteit a műsorválasztás során is Képes médiaszövegek (mozgókép, sajtóriport) egyszerűbb, a korosztálynak megfelelő szintű megfogalmazására, a kifejezőeszközök tudatos alkalmazására. Képes a saját maga vagy másokkal közösen készített médiaszövegek önkritikus elemzésére, az alapvető fogalmazási hibák felismerésére.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
11. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Ajánlott műtípusok, művek, alkotók A szemléltetésre ajánlott műtípusok, művek, alkotók tematikus kiválasztására a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül, jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, illetve hangsúlyt kapjanak a magyar művészettörténetben megtalálható leglényegesebb példák is. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése ajánlott, így a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, építészet- és tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is bemutassák a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
12. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
3. Ellenőrzés, értékelés Mivel a médiaismeret-kultúrtörténet tanítása szoros kölcsönhatásban van az aktív állampolgári szerep elsajátításával, valamint a kritikai és kreatív képességek fejlesztésével, ily módon hozzájárul a Nemzeti alaptantervben megjelenő kulcskompetenciák fejlesztése közül az anyanyelvi kommunikációs készség, a digitális, a szociális és állampolgári kompetenciák, valamint az esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőkészség fejlesztéséhez. Ezért hangsúlyozottan értékeljük a tanulók konkrét tárgyi ismeretein kívül a tanulók részvételét a tanórai közös munkában. Az osztályzatokban kifejezésre jutó minősítésben megfelelő szerepet kell kapnia az órákon: 1. 2. 3. 4. 5.
a tantárgyi alapismeretek biztos tudásának, az önálló tanulói gondolkodásnak, a megszerzett ismeretek tanulói alkalmazásának az önálló tanulói vélemény kifejezésének a tanulói érvelés logikai kifejlődésének.
Az értékelésnek nem lehet alapja a világnézeti elkötelezettség, e tekintetben el kell fogadni a tanulók önálló világképét, de feladatunk annak szélsőségektől való megóvása. Az értékelés 5 érdemjeggyel történik. A kiemelkedő teljesítményt félévenként szaktanári dicsérettel értékeljük. Beleszámít az értékelésbe a csereprogramokon és a szakmai gyakorlatokon végzett – a tantárgyhoz kapcsolódó – önálló munka és a kijelölt feladatok elvégzése is, a PP elveinek megfelelően, évközi jegyként. Az értékelés formái: - esettanulmányok feldolgozása és értékelése tanulói kiselőadás formájában - projektmunka értékelése - gyakorlati munka értékelése - szóbeli és írásbeli feleletek a megbeszélt kérdések alapján - több órai aktív tanulók érdemjeggyel való értékelése - írásbeli dolgozat íratása egy-egy közösen, alaposan átvett témakörből - házi dolgozatok íratása megadott szakirodalom és irányított kérdések segítségével - könyvtári/internetes gyűjtőmunka (tanulmányok, újságcikkek keresése egy-egy témához, grafikon, térképvázlat, fényképek gyűjtése) - tanórán kívüli tevékenység (pl. múzeumlátogatás), és a hozzá kijelölt feladatok számonkérése Médiaismeret-kultúrtörténet tantárgyból egy-egy tanuló félévenként minimum 2 érdemjegyet kell, hogy szerezzen. A dolgozatok pontozási rendszere %-ban kifejezve: 0-29 % 30-46 % 47-63 % 64-79 % 80-100 %
elégtelen (1) elégséges (2) közepes (3) jó (4) jeles (5)
A pontok számát növelheti, ha a tanulók a kötelező minimum válaszokon felül, többletinformációkat is közölnek. A dolgozatot – amennyiben íratása mellett dönt a szaktanár
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
13. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
– időben be kell jelentenie a tanárnak. A bukásra állás tényéről időben (az I., illetve a III. negyedévben) köteles értesíteni a szülőket a szaktanár.
4. Taneszköz kiválasztás elvei A tananyag nem igényel külön tankönyvet az oktatáshoz. A tanári felkészüléshez olyan tankönyveket, forrásokat (pl. internet) választunk, amelyek a tantárgy megértése szempontjából leginkább közelítenek a helyi pedagógiai program követelményeihez és a legoptimálisabban használhatják majd diákjaink. Szükséges beszerezni olyan segédeszközöket is, amelyek elősegítik a tanulók minél hatékonyabb felkészülését, felkészítését. Nem hagyható figyelmen kívül az új technológiák, módszerek alkalmazása sem.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
14. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
5. Tanterv témakörökre lebontva Évi óraszám: 36 óra (heti 1 óra) Kerettantervi célok és követelmények teljesítésére: 30 óra Fenntarthatóság, környezetvédelem: 1-1 óra Ismétlés, számonkérés: 2-2 óra Tematikai egység/ Kifejezés, képzőművészet Órakeret Fejlesztési cél A művészi közlés, mű és jelentése 6 óra Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban. Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység). Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, Kulcsfogalmak/ képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgárd, avantgárd irányzat, nonfiguratív megjelenítés, kortárs képzőművészet, kompozíció, fogalmak képkivágás, kontraszt, komplementer, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, absztrakció, stilizálás. Tematikai egység/ Tárgy- és környezetkultúra Órakeret Fejlesztési cél Az épített környezet története 6 óra A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül. A hagyományos és a modern társadalmak épületeinek, tárgykultúrájának (pl. lakóház, szakrális terek, öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata tematikusan kiválasztott példák alapján (pl. közösségi terek az építészet történetében, kézműves technikával készült egyedi tárgyak, modern használati tárgyak), a legfontosabb karakterjegyek megkülönböztetésével. A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségeinek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház). Kulcsfogalmak/ Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, fogalmak divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus. Tematikai egység/ Vizuális kommunikáció Órakeret Fejlesztési cél Tömegkommunikációs eszközök 4 óra A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
15. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus Kulcsfogalmak/ sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, fogalmak internet, hírközlés, reklám, tapasztalati és reprezentált valóság, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség. Tematikai egység/ A média társadalmi szerepe, használata Órakeret Fejlesztési cél A média nyelve, a médiaszövegek értelmezése 8 óra Médiaszövegek eltérő értelmezése különböző szempontok alapján, kreatív gyakorlati feladatokban (pl. médianyelvtől, nyelvhasználattól, közönségtől, kontextustól függően). Aktuális médiaesemények feldolgozása és elemzése a médiában érvényesülő sztereotip megfogalmazások működésének és veszélyeinek megfigyelésével. A tapasztalati valóságtól eltérő médiamegjelenítés (reprezentáció) fogalmának ismerete és alkalmazása (pl. nemek, foglalkozások, életmódminták, kisebbségekkel kapcsolatban). A média által reprezentált és a tapasztalati valóság eltérésének tudatosítása. Azonos események eltérő megfogalmazásainak összehasonlítása a különböző reprezentációk okainak indoklásával (pl. érdekek, nézőpontok, politikai és gazdasági érintettség, illetve műfaji, nyelvi különbségek feltárása a hírműsorokban, hírportálokon, napisajtóban). Médiaszövegek feldolgozása egyéni vagy csoportos formában kreatív gyakorlati feladatokkal (pl. feltevések, állítások megfogalmazása a médiaszövegek keletkezésének hátteréről; élmények és tapasztalatok összehasonlítása a média által közvetített, megjelenített világokkal – pl. hírműsorok, talk-show-k, reality-show-k, életmódmagazinok, közösségi portálok alapján). Kulcsfogalmak/ Értelmezési keret, sztereotípia, reprezentáció. fogalmak Tematikai egység/ Fejlesztési cél
A média társadalmi szerepe, használata Médiahasználat, médiaetika
Órakeret 6 óra
Az internetes és mobilkommunikáció fontosabb sajátosságainak megfigyelése és jellemzése konkrét példákon keresztül (pl. interaktivitás, a kommunikáció térbeli és időbeli szabadsága, figyelemmegosztás, multitasking, virtuális kapcsolatok, konstruált személyiségek, anonimitás és annak korlátai, e-részvétel, e-demokrácia, amatőr és professzionális tartalomgyártás, médiahasználat más emberek jelenlétében és annak normái). Az internethasználat biztonsági problémáinak megfigyelése és jellemzése konkrét példákon keresztül (pl. személyes adatok védelme, hamis vagy megbízhatatlan oldalak, információk kiszűrése, ismerkedés veszélyei). A hálózati kommunikáció életmódra, életminőségre vonatkozó hatásainak értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. a személyiség felbontása és megsokszorozása, a médiahasználat veszélyei: függőség, elmagányosodás, egészségkárosodás). A médiában megjelenő erőszakkal kapcsolatos problémák megfogalmazása (pl. az erőszak mint szórakoztató, stimuláló hatáselem, mint érdekérvényesítő és konfliktuskezelési eszköz). Az egyének és közösségek jogaival, a felhasználók felelősségével kapcsolatos ismeretek megértése az elektronikus és az online médiában. Kulcsfogalmak/ Multitasking, anonimitás, e-demokrácia, virtuális személyiség, fogalmak médiaerőszak, közösségi média, manipuláció. Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
16. oldal
BGSZC Károlyi Mihály Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakgimnáziuma – Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
Médiaismeret - Kultúrtörténet Helyi Tanterv
17. oldal