Munkaerő-piaci helyzetkép a Nyugat-Dunántúlon és a Dél-Alföldön a természettudományi szakos hallgatók esetében Gyurácz József
Sümeginé Törőcsik Tünde
Berzsenyi Dániel Főiskola Természettudományi Főiskolai Kar
Szegedi Tudományegyetem Természettudományi Kar
Szombathely
Szeged
Előadás vázlat • BEVEZETÉS • KÍNÁLAT - a hallgatók 2005. évi helyzetének elemzése a Berzsenyi Dániel Főiskolán és a Szegedi Tudományegyetemen • KERESLET - a Nyugat-Dunántúli Régió és a Dél-Alföld rövid távú munkaerő-piaci prognózisa • KÖVETKEZTETÉS
A természettudományi képzési területhez tartozó alapszakok alkalmassága Biológus (biológia alapszak): alkalmas laboratóriumi és terepi műveletek elvégzésére, kísérletek tervezésére, kivitelezésére, alkalmazására Fizikus (fizika alapszak): alkalmas a fizika, illetve szakirányú ismeretek alkalmazására az ipari, gazdasági, oktatási és államigazgatási területen felmerülő kérdésekben; fizikai mérések elvégzésére, fejlesztési folyamatok fizikán alapuló részének tervezésére és szervezésére Vegyész (kémia alapszak): alkalmas elsősorban gyakorlati problémák és feladatok felismerésére és önálló megoldására a vegyipari termelésben, akadémiai és ipari kutatóintézetekben, agrokémiai, élelmiszeripari, növényvédelmi, minőségbiztosítási, egészségügyi, analitikai laboratóriumokban, valamint igazgatási, környezetgazdálkodási és környezetvédelmi területeken a napi műszerüzemeltetési, rutinmérési feladatok ellátásra
A természettudományi képzési területhez tartozó alapszakok alkalmassága •
•
•
•
Geográfus (földrajz alapszak): alkalmas földrajzi problémák felismerésére, megfogalmazására; környezeti, tájminősítési, település- és térelemzési szakmai kérdések megoldására; laboratóriumi, terepi adatfelvételek, a társadalom-földrajzi adatok adatbázisba rendezésére, kezelésére és geotudományi eszközökkel történő elemzésére Földtudományi kutató (földtudományi alapszak): nemzeti és nemzetközi földtudományi megfigyelő- és előrejelző szolgálatoknál, illetve hatósági jogkört gyakorló intézményeknél feladatok ellátásra; környezettudományi, erőforrás-kutatási, környezet- és természetvédelmi feladat- és munkakörökben szervező és koordinációs feladatok ellátásra Alkalmazott környezetkutató (környezettan alapszak): alkalmas a környezet- és természetvédelem, az ipar, mezőgazdaság, erdőgazdaság, vízügy, egészségügy, települési önkormányzatok területén jelentkező környezettudományi szakképzettséget igénylő feladatok megoldására Matematikus (matematika alapszak): a matematika alapvető módszereinek alkalmazása, felelősségteljes állás betöltésére, önálló döntéshozatalra, tevékenysége minőségtudattal történő végzésére
226 hallgató, BDF, 2005.
teljesen egyetért inkább egyetért közömbös inkább egyetért egyáltalán nem ért egyet
226 hallgató, BDF, 2005. Továbbtanulási célintézmények szerinti megoszlás 60,00%
59,30%
50,00% 40,30% 40,00% 27,80%
30,00% 20,00%
11,30% 10,00% 0,00%
tanári egyetemi képzés
más egyetemi képzés
egyéb
Az egyetemi hallgatók elhelyezkedési elképzelései Közalkalmazotti szférában
28,7%
Non-profit szférában
3,4%
Nagyvállalatnál
18,3%
Kis magáncégnél
11,8%
Multinacionális
16,1%
Saját vállalkozás indítása
10,4%
Nem tudja
11,4%
Összesen
100,0%
34,4 % PhD képzés, 2004
Forrás: www.felvi.hu
Keresett pozíciójú foglalkozások, szakmák pályakezdőknek Szellemi
általános ápolónő, ápoló, általános orvos, anyaggazdálkodó, anyagbeszerző, egyéb irodai jellegű foglalkozások, építőmérnök, erdő- és természetvédelmi technikus. forrás: Zala Megyei Munkaügyi Központ
Szellemi egyéb ügyviteli jellegű foglalkozás, egyéb magasan képzett ügyintéző, gépészmérnök, szakorvos, általános orvos, építőmérnök, általános ápoló, diplomás ápoló, erősáramú villamosipari technikus Forrás: Győr-Moson-Sopron Megyei Munkaügyi Központ
2005. októberében 948 pályakezdő szerepelt munkanélküliként a Vas megyei Munkaügyi Központ regisztrációjában, ami az előző év azonos időszakához viszonyítva viszont 246 fős a növekedést jelent.
felsőfokú
gimnázium
szakközép.
szakmunkás
60 50 40 % 30 20 10 0
ált. isk.
Kezdő munaknélküliek iskolai végzettégük szerinti megoszlása
Ka rb an t
art ó
Vil l am o Pr oje s mé rn kt ök ma na ge r
Ipa ri m é rn Te sz ök tm Gy érn á ök Fo rtóm l ya érn ma ök tm érn ök
or
ök
Op erá t
Lo g is z ti ku sM é rn
Keresett munkakörök Vas megyei nagyvállalatoknál 16
14
12
10
8
6
4
2
0
ri m ér nö k
ia
na líz is
ép es
alá
lgá
rgy
rsa
ism er
l/ tá
l/ tá
s
s
et e k Au tec t oC hn ad iká Sz k( ak RE i rá Ala ny FA pfo ús ) kú za km né me ai t ap t as zta Jó l at ko -m mm in un 1-3 iká ció év sk Jó é sz pr sé ob g lém am eg old ók és zs Cs ég ap atm un ka
Ipa
Sz ám ít ó g
An go
An go
Keresett képességek, készségek a Vas megyei nagyvállalatoknál 50
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0
A munkáltatók javaslata a képzési területen történő változtatásokra (SZTE):
több gyakorlati ismeret nyelvi képzés korszerűbb ismeret specializáltabb szakismeret képzési kínálat szélesítés
N
Átlag
Szórás
34
4,35
0,734
32 32 34
4,06 3,53 3,29
0,84 1,135 1,244
33
2,73
1,126
Forrás: Empirikus kutatás, Kézirat, 2005.
Keresett iskolai végzettség a Vas megyei nagyvállalatoknál 40 35 30 25 20 15 10 5
Kö zg a
zd
ás z
0
6. táblázat • A szakképzettséggel rendelkező pályakezdők felkészültségével való munkaadói elégedettség,* 2000–2001 A munkaadók átlagos elégedettsége ötfokú skálán (1–5) 2000
OKJ érett. nélkül
OKJ + érett.
2001
Főis.
Egy.
OKJ érett. nélkül
OKJ + érett.
Főis.
Egy.
3,71
3,90
Forrás: Palócz (2001) * Az MKIK-tag társas vállalkozások körében.
Átlag 3,05
3,45
3,96
3,90
2,96
3,34
Következtetések •
A Nyugat-Dunántúlon tevékenykedő multinacionális cégek egy része az alacsonyabb végzettségű munkaerőt keresi, mivel jellemzően alacsonyabb hozzáadott értékű munkát végeznek.
•
A munkaadók elégedettebbek a felsőfokú végzettséggel rendelkező munkavállalókkal.
•
A munkaügyi központok adatai szerint a felsőfokú képzettséggel rendelkezők közül elsősorban a műszaki képzési területen végezett különböző mérnökök, a pénzügyi és közgazdász, valamint az egészségügyi és orvosi végzettséggel rendelkező szakemberek keresettek, de egyes megyékben a középiskolai tanár, a vegyész és egyéb magasan képzett ügyintéző is a keresett szakmák között van.
•
A természettudományi alapdiplomások egyes műszaki területeken, illetve a közszférában (környezetvédelem, természetvédelem, kutatóintézetek, stb.) fel vehetik a versenyt a műszaki, illetve agrár képzési területen végzett hallgatókkal.
•
Az alapképzés igazi piaca tulajdonképpen a mesterképzés lesz.
•
Az alapképzésben megszerezhető szakképzettség munkaerő-piaci pozícióját minden bizonnyal javítaná, ha a gyakorlati szakirányok elfogadása során az OKJ-ban már fellelhető képzéssel egyenértékű vagy a Kar(ok) kezdeményezésére az OKJ-ba a jövőben bekerülő képzéssel egyenértékű szakképzettség is megszerezhető lenne kiegészítő képzés keretében, 6 féléven túl biztosított, finanszírozott szakmai gyakorlat felhasználásával.
• Köszönöm a figyelmet!