FRAKCIÓVEZETŐ Fidesz - Magyar Polgári Szövetség Képviselőcsoportja
___________________________________________________________________ ________ Összefoglaló a Magyar Kormány és a Fidesz-KDNP Frakciószövetség által a Magyar Országgyűlés elé terjesztett 2015. november 17-én, kedden elfogadott határozati javaslatokról, törvényjavaslatokról A Magyar Nemzeti Bank 2012. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról szóló, és a Magyar Nemzeti Bank 2013. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról szóló, és a Magyar Nemzeti Bank 2014. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról szóló határozati javaslatokról A Gazdasági bizottság – mint feladat- és hatáskör szerint illetékes bizottság – 2015. október 27-ei ülésén a Magyar Nemzeti Bank beszámolóit megvitatta, és azt az Országgyűlésnek elfogadásra javasolta. Megállapította, hogy a Magyar Nemzeti Bank B/89-es, B/ 4898-as, valamint B/102. számú, a 2012-2013-2014. évekről szóló üzleti jelentései és beszámolói megfelelnek a jogszabályban foglalt követelményeknek, alaposan és részletesen beszámolnak a Magyar Nemzeti Bank feladatairól, felügyeleti tevékenységéről és monetáris politikájáról. A Bizottság a 2012-es évre vonatkozóan megállapította, hogy a Magyar Nemzeti Bank B/89. számú, 2012. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója megfelel a jogszabályban foglalt követelményeknek, alaposan és részletesen beszámol a Magyar Nemzeti Bank feladatairól és monetáris politikájáról. A beszámoló ezen kívül kimerítően tájékoztat a pénzügyi közvetítőrendszerről és a fizetési- és értékpapír-elszámolási rendszerekről is. A Magyar Nemzeti Bank a 2012-es évet, amikor még Simor András irányította az intézményt, 40 milliárd forintos veszteséggel zárta. A 2013-as évre vonatkozóan a Bizottság kiemelte, hogy a Magyar Nemzeti Bank a kamatcsökkentési ciklus folytatásával és a Növekedési Hitelprogram elindításával számottevően támogatta a gazdasági növekedés fordulatát. 2013 őszén sikeresen megtörtént a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének integrációja is, amely eredményeként a jegybank intézményén belül egy hatékonyabb felügyeleti struktúra került kialakításra. A Magyar Nemzeti Bank, a több mint 200 milliárd forintos veszteségre utaló előzetes várakozásokkal szemben, a 2013-as évet jelentős pozitív eredménnyel zárta, így működése a költségvetést semmilyen mértékben nem terhelte. A Gazdasági bizottság a 2014-es évre vetítve megállapította, hogy a Magyar Nemzeti Bank 2014. évi tevékenysége egyszerre támogatta a makrogazdasági egyensúly elérését és a gazdasági növekedést. A jegybank a kamatcsökkentési ciklus és a Növekedési Hitelprogram folytatásával érdemben segítette a gazdasági növekedés erősödését, miközben az Önfinanszírozási program elindításával, valamint a deviza jelzáloghitelek forintosításában vállalt kezdeményező és támogató szerepével pedig jelentősen csökkentette az ország külső sérülékenységét. A Magyar Nemzeti Bank 2013 után 2014-ben is jelentős pozitív eredményt ért el, így működése semmilyen terhet nem jelentett a költségvetés számára. __________________________________________________________________________________________ __________ A Magyarország és a Belga Királyság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslatról A minősített adat védelméről szóló törvény megalkotását az indokolta, hogy hiányoztak a külföldi (NATO, EU) és a nemzeti minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok, az EU csatlakozásunk óta módosított EU normák átvételére, valamint az ehhez szükséges jogintézmények bevezetésére nem került sor. A minősített adatok cseréjére vonatkozó biztonsági együttműködés érdekében hazánk csak két állammal kötött általános titokvédelmi egyezményt; az Olasz Köztársaság Kormányával és a Német Szövetségi Köztársaság Kormányával. A Mavtv. (minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény) 2010. április 1-jei hatálybalépésével megteremtette a kétoldalú titokvédelmi megállapodások megkötéséhez szükséges jogi alapokat, és így megkezdődhetett hazánk e téren tapasztalható elmaradásának felszámolása. Ennek megfelelően hazánk először a Szlovák Köztársasággal, a Lengyel Köztársasággal és a Cseh Köztársasággal kezdte meg a tárgyalásokat, melyeknek eredményeképpen mindhárom országgal aláírta a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezményt. Továbbá, Magyarország a Lett Köztársasággal, a Francia Köztársasággal, az Osztrák Köztársasággal, a Macedón Köztársasággal és az Albán Köztársasággal minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény írt alá. Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében, továbbá a minősített adatok cseréjével és kölcsönös védelmével történő szorosabb együttműködés biztosítása miatt indokolt új szerződések megkötése. Így Magyarország és a Belga Királyság a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló Egyezményt 2015. szeptember 21-én, Budapesten írták alá.
1
Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba. A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ Az Európai Unió Tanácsa által a nemzetközi védelmet kérők kötelező kvóták szerinti elosztásáról elfogadott határozattal összefüggésben indítandó bírósági eljárásról szóló törvényjavaslatról Az Európai Unió Tanácsa 2015. szeptember 22-én fogadta el a Bizottság által előterjesztett határozatot. A határozat elfogadására minősített többséggel került sor, Magyarország nemmel szavazott. A határozat értelmében 2017. szeptember 26-ig 120 000 nemzetközi védelmet kérelmező személy áthelyezésére kerül sor Olaszországból és Görögországból a többi tagállamba. A határozat értelmében az áthelyezések első szakaszában 66 000, ezek közül Magyarországra 1294 kérelmező kerül. A fennmaradó 54 000 kérelmező áthelyezésére 2016. szeptember 26-át követően kerül sor. Mivel a határozat tervezete nem jogalkotási aktusként került megküldésre a nemzeti parlamentek számára 2015. szeptember 13-án, megfosztották a nemzeti parlamenteket attól a lehetőségtől, hogy véleményüket a tervezetről kifejtsék és ezzel megsértették az Európai Unió alapját képező szerződésekhez csatolt 1. és 2. jegyzőkönyvet, ami a határozat jogellenességét eredményezi. Továbbá, a határozatra vonatkozó javaslatból és magából az elfogadott határozatból is egyértelműen kitűnik, hogy a határozat a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (Dublin III rendelet) egyes rendelkezéseitől való eltérést határoz meg. Következésképpen a határozat egy – rendes jogalkotási eljárásban, nyilvánvalóan jogalkotási aktusként elfogadott – uniós rendelettől való eltérést jelent, aminek nem jogalkotási aktussá történő minősítése egyértelműen kizárható. A fenti megfontolásokra tekintettel a határozat jogszerűsége több szempontból is vitatható, indokolt ezért az EUMSZ által a tagállamok számára biztosított lehetőséggel élve az Európai Unió Bíróságától kérni a határozat megsemmisítését az EUMSZ 263. cikke alapján. Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ A nemzetközi fejlesztési együttműködésről és a nemzetközi humanitárius segítségnyújtásról szóló 2014. évi XC. törvény, valamint a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról A törvényjavaslat alapvető és legfontosabb célja, hogy olyan jogi környezetet biztosítson, ami lehetővé teszi Magyarország részéről a hivatalos fejlesztési támogatás hatékony és gyors nyújtását az erre jogosult fejlődő országokban, és ezáltal a nemzetközi fejlesztési együttműködési (továbbiakban: NEFE) és humanitárius segélynyújtási szakpolitikai programok és projektek gyors és hatékony végrehajtását. Ugyanakkor a közpénzekkel való áttekinthető, hatékony, ellenőrizhető gazdálkodás szabályainak is megfelel. A fejlődő országokban tapasztalható szegénység az elmúlt évtizedekben a fejlett országok és nemzetközi szervezetek donortevékenysége következtében jelentősen és mérhetően csökkent, ugyanakkor a ki-kiújuló hatalmi, társadalmi, vallási stb. konfliktusok, az elhúzódó strukturális válságok és az egyre nagyobb hatású természeti csapások következtében a világ különböző régióiban nehéz életkörülmények alakultak ki, melyek nem várt reakciókat indítottak el. A jelenlegi migrációs-és menekültválságban is felmerülő megoldási javaslat a közép-és hosszútávon elérhető élhető körülmények megteremtése, amelynek elősegítése a fejlett és fejlődő világ együttműködésén kell, hogy alapuljon. E fejlesztési partnerség sikere vehetné elejét annak, hogy ezen országok (jellemzően Afrika, a Közel-Kelet és Ázsia egyes országai) nehéz sorsú közösségei tömegesen útra keljenek az európai jóléti államok felé. Ehhez jól működő és rugalmasan reagálni tudó NEFE és humanitárius segítségnyújtási mechanizmus szükséges a donorok, így Magyarország részéről is. Ez a törvény 2016. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott javaslat aktualizálta és kiegészítette az államot megillető halgazdálkodási jog hasznosításának szabályait. A módosításokat az indokolta, hogy a nyilvántartott halgazdálkodási vízterületeken az államot megillető halgazdálkodási jogok haszonbérletére kötött szerződések nagy része hamarosan lejár. A vízterületeken folyamatos és zavartalan halgazdálkodási tevékenység akkor folyhat, ha a jogszabályi háttér lehetővé teszi, hogy a sok, egy időben megszűnő hasznosítási szerződést zökkenőmentesen új szerződésekre lehessen váltani. A módosítások nyomán a közérdekből különleges rendeltetésűvé nyilvánított vízterületeken – a korábbiakhoz hasonlóan – vagyonkezelésbe adással történhet a hasznosítás. Ilyen esetekben vagyonkezelő csak költségvetési szerv, vagy olyan 100%-os állami tulajdonban lévő szervezet lehet, mely alapfeladata ellátásának érdekében hasznosítja a területet. 2
A többi nyilvántartott terület esetében a hasznosítás haszonbérletbe adás útján történhet. A haszonbérletbe adás nyilvános pályázat, vagy kijelölés útján folyhat. Kijelöléssel a halgazdálkodásért felelős miniszter élhet, olyan szervezet javára, amelyet a horgász egyesületek országos érdekképviseletét ellátó bíróság nyilvántartásba vett. A kijelölt szervezet haszonbérlőként a halgazdálkodási jogot tagszervezete vagy tagszervezetének tagegyesülete részére alhaszonbérbe adhatja. A kijelöléssel történő haszonbérletbe adás részletes feltételei rendeleti szinten kerülnek kidolgozásra. A pályáztatás útján hasznosított halgazdálkodási jog haszonbérletére természetes és jogi személyek egyaránt pályázhatnak. A törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott javaslat szerint a haszonbérbe adott termőföldek esetében bekövetkező tulajdonosváltáskor, ill. a tulajdonosváltást követő időszakban 3 évenként, az új tulajdonos kezdeményezheti a haszonbérleti szerződés módosítását a haszonbérleti díj piaci szintre emelése érdekében. A módosítás a Földforgalmi törvény értelmében csak a 2013. december 15. után megkötött szerződésekre alkalmazható. (Az indítvány minősített többséget igénylő részeit, melyek a Földforgalmi törvény hatálybalépése előtt kötött szerződések esetében is lehetővé tették volna a bérleti díj korrekció érdekében végzett szerződésmódosításokat, az országgyűlés nem fogadta el.) A módosítás a törvény kihirdetése után 15 nappal lép jogerőre. __________________________________________________________________________________________ __________ A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint egyéb eljárásjogi és igazságügyi törvények módosításáról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott javaslat célja, hogy kötelezővé váljon az elektronikus pereskedés a jogi képviselővel eljáró felek és a gazdálkodó szervezetek számára. A szervezeti és jogi képviselő azonosítása a jelenleg elérhető, a feleket képviselő természetes személyekhez tartozó ún. ügyfélkapus azonosítás útján történik és ezen azonosítást követően az ügyfélkapun át történik a perben a digitalizált iratok kézbesítése. A közigazgatási szervek esetén a szervet képviselő személy helyett lehetséges a szerv ún. hivatali kapuján is az elektronikus kapcsolattartás a közigazgatási perekben. Azon polgári és a közigazgatási perekben ahol az ügyész, mint a fél jogait gyakorló jogalany jár el, köteles lesz elektronikus úton kapcsolatot tartani. Az elektronikusan kapcsolatot tartó számára kötelező lesz a papír alapú okiratok digitalizálása és megőrzése. A bíróság 5 nap alatt lesz köteles a papír alapon érkezett beadványokat digitalizálni. A keresetlevelet, egyéb beadványt a kézbesítési rendszer által biztonsággal és sérülésmentesen befogadható méretű csomagokban kell benyújtani – ez jelenleg 100 Mbyte – és több darabból álló e-iratcsomag esetén az utolsó részlethez kapott befogadás-igazolásban megjelölt időpontban kell a keresetlevelet, illetve a beadványt a bírósághoz megérkezettnek tekinteni. Néhány kivételes esetben az elektronikus kézbesítés nem kötelező: közigazgatási perben az iratok első kézbesítése az alperes részére; bizonyítási eljárásban az okirat a papír alapú bemutatása; jogi képviselővel eljáró fél esetén választási lehetősége van a félnek arra vonatkozóan, hogy a jogi képviselő megbízását visszavonja és ezt bejelentse a bíróság felé. A 26/2015. (VII. 21.) AB határozat mulasztásos alkotmányellenességet állapított meg, és felhívta a jogalkotót annak kiküszöbölésére, hogy az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére irányuló eljárásban a kérelem elutasítása esetén a bíróság alakszerű határozattal (végzéssel) döntsön. A módosítást ezt a kérdést is egyértelműen rendezi. Az elfogadott törvényjavaslat szabályozza az ún. távmeghallgatás polgári perbeli szabályait. Továbbá rögzíti, hogy a közhatalom gyakorlása okozott személyiségi jogsértés miatti sérelemdíj megfizetése iránt indított perek a törvényszék hatáskörébe tartoznak. Valamint az elfogadott javaslatnak köszönhetően a következő 3 jogszabály módosul: a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (Kjő.) kiegészítése, melyek lehetővé teszik, hogy az eljárás lefolytatására a jogszabály alapján illetékes közjegyző akadályoztatása esetén a területi közjegyzői kamara elnöke kijelölhesse az eljárást helyette lefolytató közjegyzőt, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénynek az elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályai szükséges a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény (Ngtv.) módosítása, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénynek az elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályai miatt szükséges továbbá a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvényt (Fmhtv.) módosítása is. A törvény a – (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel a kihirdetést követő napon lép hatályba. Az 1-6. § és a 824. § a kihirdetést követő 8. napon lép hatályba. A 7. § és a 26-29.§ 2016. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ 3
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott javaslat az Európa Bizottság vizsgálatára való tekintettel megváltoztatta az élelmiszerláncfelügyeleti díj fizetésére vonatkozó szabályokat. A törvény hatálya alá tartozó tevékenység bevételei után fizetendő díj sávos rendszere a módosítás hatályba lépése után megszűnik, ide értve a felügyeleti díj legalsó, nettó 500 millió Ft árbevételig érvényesíthető 0%-os sávját is. Ezentúl általános, 0,1%-os mértékű felügyeleti díjfizetési kötelezettség lép életbe, mely kiterjed az élelmiszerlánc minden szereplőjére, aki a törvény hatálya alá tartozó tevékenységet folytat, legyen az jogi, vagy természetes személy. Továbbra is megmarad ugyanakkor a kiskereskedelmi mikro- és kisvállalkozásokra vonatkozó húszezer, illetve hétszázezer forintos éves átalányfizetés lehetősége. A módosítás célja az volt, hogy az élelmiszerlánc-felügyeleti díj továbbra is biztosítsa a Kormány által elfogadott élelmiszerlánc biztonsági stratégia megvalósításhoz, illetve az élelmiszerlánc-felügyeleti tevékenységéhez szükséges költségvetési bevételi forrást, úgy, hogy az ne vessen fel tiltott állami támogatásra vonatkozó európai uniós aggályokat. A felügyeleti díj továbbra is az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős hivatali szervezetrendszer bevétele marad. A törvény a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba és átmeneti rendelkezést tartalmaz a 2015. évben érintett bevallókra. __________________________________________________________________________________________ __________ A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény, valamint az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott módosító javaslat a hulladékgazdálkodásról szóló törvényt kiegészíti azokkal a rendelkezésekkel, amelyek biztosítják a hulladékgazdálkodási közszolgáltatásban újonnan rendszeresített gyűjtőedények közszolgáltatási díjának alkalmazási módját. A szabályozás szükségessége abból adódik, hogy a törvény rezsicsökkentést szolgáló átmeneti rendelkezései az új gyűjtőedény méretek bevezetésére nem tartalmaznak előírásokat. A közszolgáltatónak 2016. január 1-től legalább egy, 80 liter űrmértéket nem meghaladó gyűjtőedény választásának lehetőségét kell biztosítania a lakosok részére. A lakóingatlant egyedül és életvitelszerűen használó lakosok részére egy olyan gyűjtőedény választásának lehetőségét is biztosítani kell, amelynek űrmértéke a 60 litert nem haladja meg. Számos településen a 60, illetve 80 literes gyűjtőedények alkalmazására vonatkozó szabályokat megállapító önkormányzati rendeletek már hatályba léptek, és az új gyűjtőedény méretek rendszeresítésére is sor került. Ennek megfelelően szükséges a korábban nem rendszeresített gyűjtőedényekre alkalmazandó díjak számítási módjának meghatározása. Az elfogadott javaslat megteremti a lehetőségét annak, hogy a hulladékgazdálkodási közszolgáltatásban eddig nem rendszeresített űrmértékű gyűjtőedényekre vonatkozó közszolgáltatási díj alkalmazása lehetővé váljon. Mindezt úgy, hogy a rezsicsökkentés vívmányai érvényben maradjanak. A módosítás továbbá ösztönzi a gyűjtőedény méretek csökkentését, és ezáltal a lakosok elkülönített gyűjtésben való aktív részvételét. A törvényjavaslat megszületését továbbá az is indokolja, hogy az Európai Bizottság 2014. december 18án elfogadta a 1357/2014/EU rendeletet, amely 2015. június 1-jével módosította a hulladék keretirányelv 3. mellékletét. Ez a melléklet a hulladékok veszélyességi jellemzőit tartalmazza. Ezek alapján lehet eldönteni azt, hogy egy hulladék veszélyes vagy nem veszélyes hulladéknak tekintendő. Ha ugyanis valamely hulladék egy vagy több veszélyességi jellemzővel rendelkezik, akkor az veszélyes hulladéknak minősül. Ezt a mellékletet a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. (185.) törvény 1. melléklete ültette át a magyar jogba. Ezt a mellékletet fel kell cserélni az új melléklettel annak érdekében, hogy a hazai szabályozás az uniós joggal összhangban legyen, és a jogalkalmazók egy egységes uniós szabályrendszer szerint tudják megkülönböztetni egymástól a veszélyes és a nem veszélyes hulladékok fajtáit. Erre tekintettel az új melléklet a veszélyességi jellemzők új kódjait, elnevezéseit és a velük kapcsolatos részletszabályokat tartalmazza. A törvényjavaslat nem csupán hulladékgazdálkodási kérdéseket érint. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. (57.) törvény rendelkezései alapján a települési önkormányzat köteles gondoskodni a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésének megszervezéséről. Szennyvíz begyűjtési közszolgáltatást az végezhet, aki a különböző személyi és tárgyi feltételeket teljesíti és a települési önkormányzattal közszolgáltatási szerződést kötött. Jelenleg nincs törvényi szabályozás arra az esetre, ha a településen a közszolgáltatás a szolgáltató kiválasztására irányuló eljárás eredménytelensége miatt, vagy a szerződő fél jogellenes magatartása folytán átmenetileg szünetel. A helyzetet terheli az a körülmény, hogy 2016. január 1. napjával szigorodnak a környezetvédelmi követelmények a szigeteletlen földmedrű befogadóhelyek esetén, amelyek betartása a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz kezelésének költségeit növeli. A törvényjavaslat ezért az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV (134.) törvény módosítására tesz javaslatot. A közszolgáltatás kiesése esetén a Kormány által kijelölt állami szerv közérdekű szolgáltató kijelöléséről intézkedik az átmeneti ellátás érdekében, illetve szervezi a rendkívüli ellátást. Ehhez hasonló jogintézmény már létezik és eredményesen működik a hulladékgazdálkodási és a kéményseprő-ipari közszolgáltatások esetében. 4
Az elfogadott javaslat szerint a szállítás folyamatossága és biztonsága a szennyvíz begyűjtési közszolgáltatás vonatkozásában is garantálható az uniós követelményeknek való megfelelés mellett. A felelős elszállítás folyamatosságának biztosítása kiemelt közegészségügyi kérdés is. A kihirdetést követő 8. napon lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ A vad védelmével, a vadgazdálkodással, valamint a vadászattal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott javaslat 3 törvényt módosít: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvényt, a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvényt és az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvényt. A javaslat elfogadásával a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény átfogó reformja valósult meg. Az eredeti törvény fő irányvonalait megmaradtak, de újakkal egészültek ki. Az átfogó módosítás legalapvetőbb eleme a tájegységi vadgazdálkodás bevezetése. Az ökológiai szempontból együtt kezelhető vadászterületek tájegységekbe rendezése, a tájegységi vadgazdálkodási terv és a tájegységi fővadászi szerepkör bevezetése azt a célt szolgálja, hogy a vadászterületek vadgazdálkodási tevékenysége összhangba kerüljön, így hatékonyabb, ugyanakkor környezeti szempontból is jobb gazdálkodás alakuljon ki. A tájegységi rendszer központi költségvetési keretből fog működni (ide értve a tájegységi fővadászok bérezését is). A vadgazdálkodási tervezés háromszintű rendszere megmarad, de a jobb működés és a vadászatra jogosultakat terhelő adminisztráció csökkentése érdekében módosul. Az üzemtervi ciklus 20 évesre nő, bevezetésre kerül a tájegységi vadgazdálkodási terv, hangsúly kerül az egy tájegységbe tartozó vadászterületek tervezési összhangjának megteremtésére. Alapvető változtatásokon esett át a vadászterületek kijelölésének módja és a vadászati jog hasznosításának néhány szabálya. A vadászati tevékenység jogosultja továbbra is a terület tulajdonosa és a kisebb területek tulajdonosai a korábbiakhoz hasonlóan tulajdonosi közösségekbe tömörülnek. A tulajdonosi közösségek közvetlenül viszont már nem, csak haszonbérbeadás útján hasznosíthatják a vadászati jogukat, az alhaszonbérlet ugyanakkor nem megengedett. A vadászterületek kialakítása során a vadászati hatóság közreműködése, az átalakított képviseleti rendszer, (Minden tulajdonos maga gondoskodik a saját képviseletéről, a jegyző már nem kap szerepet.) a többkörös egyeztetési folyamat és a kényszerhasznosítás szabályai, mind a vadászterületek kialakításának hosszas elhúzódását és a korábban jellemző pereskedést igyekeznek megakadályozni. A kialakított vadászterületek vadgazdálkodási jogát bérbeadóknak kedvez, hogy a haszonbérlőnek a bérleti díj 90%-át az idény elején, előlegként kell kifizetnie. A vadkár kezelésének szabályai is jelentős változáson estek át. Az alapkoncepció változatlanul az, hogy a kár (és nem a teljes termés) bizonyos részét kell a vad természetes szükségleteként kezelni. A gazdálkodó ezentúl a vadkár 10%-át köteles elviselni, kártérítést csak a maradék 90% után kaphat. Ezen kívül pontosan meghatározásra kerültek a vadászatra jogosult és a földhasználó vadkárral és annak megelőzésével kapcsolatos kötelezettségei, melytől a vitás helyzetek számának csökkenése várható. (A vadkárfelmérés részletes szabályai a későbbiekben, rendeleti szinten kerülnek kidolgozásra.) Fontos elem a hivatásos vadászok alkalmazási követelményeinek újbóli meghatározására, valamint a munkahelyvédelmet biztosító, megkezdett 4000 hektáronkénti kötelező alkalmazás előírása. Az elfogadott törvényjavaslat a zárttéri vadtartással kapcsolatos általános és részletszabályokat egy új fejezetben, egységes logikai szerkezetben helyezi el a törvényben. Egyértelmű és részletes előírásokat tartalmaz a létesítésre és a fenntartás módjára, ezzel párhuzamosan hatékonyabb ellenőrzést tesz lehetővé a vadászati hatóság részére. Fontos, hogy a javaslat igyekszik gátat szabni a vadászterületeken történő indokolatlan kerítésépítésnek, mely káros hatással van a vadgazdálkodásra és nyomás alá helyezi a nem bekerített területeket. Ugyancsak egy fejezetbe kerültek a vadgazdálkodással és a vadászattal kapcsolatos előírások megsértőivel szemben alkalmazható jogkövetkezmények, frissítésen esett át a tiltott vadászati eszközök és módok felsorolása, illetve részletes előírások születtek azokra a kivételes esetekre, amikor bizonyos – egyébként tiltott – vadászati eszközök vagy módok alkalmazhatók. Egyszerűbbé vált a trófeákkal kapcsolatos adminisztráció, és a trófeabírálati rendszer is tisztult. Létrejön az Országos Trófeabírálati Testületet, amely országos hatáskörrel, másodfokú fórumot biztosít a trófeabírálattal kapcsolatos vitás kérdések rendezésére, és dönt trófeakezelés bizonyos kérdéseiben. Hangsúly került a hagyományos vadászati módok támogatására, így a vadászíjászat, a ragadozó madárral történő vadászat, a csapdázás, az elöltöltő fegyveres vadászat és a magyar agárral történő agarászat is bekerült a vadászati engedély és vadászjegy birtokában alkalmazható vadászati módok közé. Az elfogadott javaslat előírásainak megfelelően a felelős miniszter a következő témákban kap felhatalmazást rendeletalkotásra: A vadgazdálkodási üzemtervre, illetve az éves vadgazdálkodási tervre vonatkozó szabályok, továbbá a tájegységi vadgazdálkodási terv előírásai. A vadgazdálkodási tájegységek kijelölése. A vadászterület kialakításának, valamint határa megállapításának részletes szabályai. A földhasználót érintő fokozott közreműködéssel járó esetek, és az ilyenkor követendő eljárás. 5
-
Az egyes növénykultúrákban keletkezett vadkárra vonatkozó bejelentési időszakok és határidők. A tájegységi fővadász működésével és szakmai irányításával kapcsolatos feladatok. A trófeabírálat részletes szabályai. A vadászterületen a vad mozgását befolyásoló tartós telepítésű kerítés létesítésének feltételei. a vadászati hatósági feladatokat ellátó személyek egyenruházatára, szolgálati felszerelésére, jelvényére és igazolványára vonatkozó részletes szabályok.
A törvényjavaslat a jogi környezet koherenciájának megőrzése érdekében a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény módosítását is tartalmazta. Itt apróbb módosítások mellett az elöltöltő fegyverek vadászati célú alkalmazásának lehetősége nyílt meg a módosítások nyomán. Ezen túlmenően a jövőben ezekre a fegyverekre is alkalmazni kell a fegyverhasználati jártasság alapvető követelményeit és egyéb alapvető szabályokat. A rendészetért felelős miniszter az elfogadott javaslat szerint a fegyver tartásához, illetve jogszerű használatához, valamint a házilagos lőszerszereléshez és újratöltéshez szükséges elméleti és jártassági követelmények és számonkérésük rendje, továbbá a lőterek működtetésére és a lövészetvezetői vizsgára vonatkozó szabályok rendeleti szintű megalkotására kap felhatalmazást. Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény – a vadászati törvénnyel összhangban – a hivatásos vadász szolgálati igazolványának, jelvényének és szolgálati naplójának visszavonásával kapcsolatos rendelkezéssel egészült ki. A most elfogadott módosítások többsége 2016. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ Az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvényjavaslatról Az elfogadott javaslat törvényi szinten szabályozza a bűnmegelőzéshez, és a bűnelkövetők személyének azonosításához szükséges módszerek, eljárások és nyilvántartások bővítését, az arcképelemző rendszer és az arcképelemzési nyilvántartások segítségével. A jelenlegi személyazonosítási módszerek és eljárások kiegészítésével lehetővé válik az olyan fokozott bizonyosságú azonosítást megvalósító, egyedi adatokban rejlő lehetőség kihasználása, amelynek segítségével nagy pontossággal állapítható meg egy adott személy személyazonosság. Az új bűnelkövetési alakzatok és a határon átnyúló bűncselekmények okán, szükségessé vált a korszerű technológiák által biztosított gyors és megbízható azonosítási lehetőségek, az ezt lehetővé tevő biztonságtechnikai rendszerek rendvédelmi és közigazgatási célú felhasználása jogi alapjának megteremtése. A törvény - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a kihirdetését követő napon lép hatályba. Az 1-16. §, a 18-24. § és a 26-29. § 2016. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ Egyes rendészeti tárgyú törvényeknek az európai uniós kötelezettségek teljesítése érdekében szükséges és más célból történő módosításáról szóló törvényjavaslatról A törvénymódosítás az alábbi törvények részleges módosítására irányult: - a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény, - a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény, - a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény, - a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény, - a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény, - a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény, - az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló 1999. évi LIV. törvény, - a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény, - a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény, - a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló 2002. évi LIV. törvény, - a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény, - az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény, - a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény, - a Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcseréről, továbbá egyes rendészeti tárgyú törvények ezzel, valamint a Magyary Egyszerűsítési Programmal összefüggő módosításáról szóló 2012. évi CLXXXI. törvény, - a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény, valamint
6
- a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Magyarország és az Osztrák Köztársaság között a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések miatt alkalmazott jogkövetkezmények határon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló Megállapodás alapján kötött Adminisztratív és Technikai Végrehajtási Megállapodás kihirdetéséről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi LXX. törvény. 1. A törvénymódosítás egyik célja, hogy az INTERPOL FIND rendszer magyarországi megvalósítására tekintettel szükséges jogszabályok módosítása megtörténjen különös tekintettel arra, hogy az e rendszer alrendszerét képező, elveszett és ellopott útlevelek nemzetközi adatbázisa (SLTD) a határellenőrzés során közvetlenül elérhető legyen a magyar rendőrség számára. Tekintettel arra, hogy az EURODAC rendszerhez való bűnüldözői hozzáférés keretében az európai uniós előírásokban meghatározott ellenőrző hatóságként az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatósága került kijelölésre, szükséges volt az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló 1999. évi LIV. törvény módosítása. 2015. február 1-jei hatállyal módosult a SIRENE Kézikönyv és ezzel összefüggésben a második generációs Schengeni Információs Rendszerben (SIS II) központilag új kódok és elvárt intézkedések kerültek bevezetésre a vonatkozó kódtábla-módosítással együttesen, ezért szükséges volt a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosítása. 2. A körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Körtv.) módosítása a jogtechnikai pontosítások mellett több kiegészítő szabályt is tartalmaz. - Szükséges volt korlátozni az érintett tájékoztatáshoz való jogát, amelynek gyakorlása egyes esetekben nemzetbiztonsági, illetve bűnüldözési érdekeket sértene. A Körtv. kiegészítése ennek megfelelően állapítja meg az érintteti tájékoztatáskérés megtagadásának lehetséges indokait, egyúttal rögzíti az önkényes jogkorlátozás lehetőségét kizáró törvényi garanciákat is. - Az eltűnt személyek felkutatása érdekében folytatott körözési eljárásokban jelenleg nem volt lehetőség eljárási cselekmények tényleges végrehajtására, az eltűnt személyek felkutatásához és az eltűnéssel összefüggésbe hozható bűncselekmények, továbbá a bűncselekményt elkövető személyek felderítéséhez, az ismeretlen holttestek, holttestrészek azonosításához fűződő társadalmi érdek ugyanakkor azt indokolta, hogy a törvény felhatalmazása alapján a hatóságok valamennyi körözési eljárás során végrehajthassák a szükséges eljárási cselekményeket (helyszíni szemle, tárgyi bizonyítási eszközök lefoglalása, tanúkihallgatás, szakértő kirendelése stb.). 3. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény közelmúltban történt módosításaira figyelemmel indokolt volt felülvizsgálni, illetve kiegészíteni a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény értelmében a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekménynek minősülő törvényi tényállások körét. 4. A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény módosításának elsődleges célja annak biztosítása, hogy a fegyveres biztonsági őrség állománya számára alkalmazási feltételként előírt vizsga kiváltható legyen az Országos Képzési Jegyzékben (OKJ) a fegyveres biztonsági őrök számára meghatározott szakképesítéssel. Az OKJ alapján a fegyveres biztonsági őr olyan felső középfokú szakképesítés-ráépülés, amely iskolarendszeren kívüli szakképzésben megszerezhető, érettségi végzettséghez kötött és szakképesítésre épül. A törvénymódosítás hatálybalépését követően a fegyveres biztonsági őri jogviszony létesítésének immár nem elengedhetetlen feltétele a vizsga letétele, hiszen az kiváltható a megfelelő szakképesítés megszerzésével. Az ez irányú korrekciók mellett a törvénymódosítás a Rendőrségről szóló törvényben írottakkal megegyező módon deklarálja a ruházat-átvizsgálást végző személynek az érintettel azonos nemű személy eljárását megkövetelő garanciális előírást. 5. Szükségessé vált a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (Met.) megfelelő kiegészítése, tekintettel arra, hogy szükséges gondoskodni arról, hogy a Met. 71/A. §-a szerinti, a határon lefolytatott eljárás során benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmeket, valamint a hozzájuk tartozó iratanyagot a menekültügyi hatóság a nyomtatott papíralapú dokumentumpéldányok előállítását mellőzve, kizárólag elektronikus úton továbbíthatják az eljáró bíróságok részére, gyorsítva ezáltal a kérelmek elbírálását, egyben egyszerűsítve az eljárást. 6. A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosításának célja a tűzoltó-technikai termék fogalmának újbóli meghatározása volt annak érdekében, hogy az építési termékek ne tartozzanak a tűzoltó-technikai termék fogalmába. A törvénymódosítás pontosítja a tűzvédelmi szabályzat készítésére, valamint tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező személy vagy szolgáltatás igénybevételére kötelezettek körére vonatkozó hatályos rendelkezéseket is. 7. A közúti forgalomellenőrzési, közlekedésrendészeti feladatok (rendszámfelismerés, forgalomszámlálás, záróvonal átlépésének észlelése, biztonsági öv használatára vonatkozó előírások ellenőrzése) elvégzését elősegítő technikai fejlesztést az Országos Rendőr-főkapitányság a „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések - A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése” című KÖZOP-projektek keretében 365 darab fix telepítésű Komplex Közlekedési Ellenőrzési Pont telepítésével és üzembeállításával köteles végrehajtani, amely érdekében megfelelően módosította a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény szövegét. A törvény 2016. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ 7
A közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggő törvénymódosításokról szóló törvényjavaslatról Az elfogadott törvényjavaslat célja a közigazgatási hatóságok által lefolytatott eljárásokra vonatkozó általános és különös szabályok módosításával az állampolgárok és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése, az eljárások egyszerűsítése és gyorsítása: a közigazgatási bürokráciacsökkentés jogszabályi kereteinek megteremtése. Az alkalmazott módszer szerint az általános eljárási szabályok egyszerűsödnek, az engedélyhez kötött tevékenységek köre és az ügyintézési határidők köre csökken, valamint egy egyes hatóságokat érintő jogszabály módosítások mennek végbe. A közigazgatási eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) kisebb terjedelmű, egyes eljárási cselekményeket érintő módosítása nélkülözhetetlen a bürokráciacsökkentéshez. Az egyes közigazgatási ügyek szabályait részben az általános, részben a különös (ágazati) eljárási szabályok határozzák meg, ezért azt mondhatjuk, hogy egyaránt fontos az általános és különös eljárási szabályok módosítása. A Ket. módosítással érintett főbb jogintézmények közé sorolhatjuk például az eljárás felfüggesztését, a belföldi jogsegélyt, a határidőkkel kapcsolatos módosításokat és a másodfokú hatóság hatáskörét is. Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2015. december 31-én lép hatályba. Az 1-78. §, a 79. § (1) bekezdése, a 81-91. §, a 93-198. § és a 200-204. § 2016. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________ Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és egyes adótörvények módosításáról szóló törvényjavaslatról Az adózás rendje az adózó és az adóhatóság kapcsolatrendszerét szabályozza. Bár az elmúlt évtizedben a lakosság és a vállalkozások számára egyaránt történt pozitív elmozdulás e téren, további intézkedésekre van szükség. Kiemelt szempont, hogy olyan beavatkozások valósuljanak meg, amelyek a gazdaság fejlődése és a mindennapi életünk szempontjából nem visszafogó, hanem ösztönző hatásúak. A hatékonyság növelésének érvényesülnie kell mind a hatóság, mind az adózók oldalán, az önkéntes jogkövetés minél szélesebb támogatásával. Az adózók újonnan bevezetendő minősítési rendszere szerint jó adózónak azok az adózók tekinthetők, akik alapvetően jogkövető magatartást tanúsítanak, adókötelezettségeiket teljesítik. Őket kedvezményekben részesíti a törvény, vonzóvá téve a jó adózói minőséget, illetve támogatva őket kötelezettségeik teljesítésében. Ezzel szemben a rossz adózóknak minősíthetők azok, akiknek működése kimutathatóan sérti az adójogszabályokat, nagy összegű adóhiányt, adótartozást halmoznak fel. Őket szigorúbb szabályozás alá vonja a törvény, rászorítandó a jogsértőket a jogszabályok betartására. Egyes adótörvények módosítása: Az általános forgalmi adóról szóló törvény módosítása olyan változásokat takar, amelyek egyrészt a vállalkozások adminisztrációs terheit csökkentik, másrészt amelyek könnyítést jelentenek a hatályos szabályozáshoz képest. A helyi adókról szóló törvény módosítása részint az adózók adminisztrációs terheinek, könnyítését szolgálja, részint a jogalkalmazást egyértelműsítő szabályozást tartalmaz. Az illetéktörvény módosításai a műemlékállomány fenntartásának, a fuvarozó cégek versenyképességének, valamint a környezetet kevésbé terhelő járművek forgalmazásának elősegítése érdekében új illetékmentességi rendelkezéseket állapítanak meg. A gépjárműadóról szóló törvény módosítása elsősorban fuvarozó vállalkozások versenyképessége javítására irányul, továbbá mentességet irányoz elő a környezetkímélő gépkocsik után a gépjárműadóban és a cégautóadóban. Ugyanezt a mentességet biztosítja a regisztrációs adóról szóló törvény is. A személyi jövedelemadóról szóló törvényt érintő módosítások a más jogszabályokkal történő összhang megteremtését szolgálják. A népegészségügyi termékadóról szóló törvény egy ponton, a baleseti adó szabályait illetően változik. Jövedéki adóban az Európai Unió Bírósága C-115/13. számú, Bizottság kontra Magyarország ügyben (Pálinka I.) hozott ítéletében foglaltak végrehajtása érdekében, a 2011/4062 jogsértési eljárás lezárásához szükséges a tervezet szerinti, magánfőzéssel kapcsolatos törvényi módosítások hatályba lépése, mely egyben biztosítja a magánfőzés lehetőségének alacsony adminisztratív és adóterhű fennmaradását. Ez a törvény – a (2) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba. E törvény 1. §-4. § - a, 6. §-11. § - a, 13. §- 36. § - a, 37. § 1, 3-26. pontjai, 38. § 2-7. pontjai, 39. §-48. § - a, 50. §58. § - a, 60. § - a, 62. §-67. § - a, 68. § a)-d) és g) pontja, 69. §-110. § - a, 112. §-115. § - a és az 1–6. melléklete 2016. január 1-jén lép hatályba. A törvény 5. § - a, 12. § - a, 38. §1. pontja, 49. § - a, 59. § - a, 61. § - a, és 66. § a 2017. január 1-jén lép hatályba. Valamint a törvény 37. § 2. pontja 2018. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________
8
A nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok egyedi beszámolási célokra történő hazai alkalmazásának bevezetéséhez kapcsolódó, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatról A számviteli törvény jelen módosítási javaslata az IFRS-ek egyedi beszámolási célra történő alkalmazása miatti kiegészítő rendelkezéseket tartalmazza. Az IFRS-ek rendszere egy önálló, a világon széles körben alkalmazott számviteli szabályozási rendszer, amelynek jellemzője a pénzügyi szemlélet, és a befektető-központú információszolgáltatás, amelynek alapján a standardalkotók meghatározták a megjelenítendő eszközök és kötelezettségek körét, és az értékelési szabályokat. A Javaslat szerint a bevezetés hatóköre és időütemezése gazdálkodó típusonként eltérő és csak bizonyos vállalkozók számára lesz kötelező, míg a választhatóság lehetősége több, különböző típusú gazdálkodót érint. A több lépcsőben történő bevezetés indoka elsősorban az alkalmazásra történő elegendő felkészülési idő biztosítása mind az érintett gazdálkodók, mind pedig a hatóságok számára. A Javaslat módosítja a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény helyi iparűzési adóra vonatkozó szabályait is, melynek célja, hogy a vállalkozók adópozíciója ne változzék azért, mert az adóalany egyedi beszámolóját a magyar számviteli szabályok vagy az IFRS-ek szerint készíti, azaz az IFRS-ekre való áttérés a helyi iparűzési adó szempontjából is semleges maradjon. Adózás szempontjából a szabályozás úgy kerül kialakításra, hogy egyszerre teljesüljön az IFRS-eket alkalmazók adminisztrációs elégséges szinten tartása és az IFRS-ek alkalmazását választók és nem választók közötti eltéréseknek az optimálisan elégséges szinten tartása. E kettős szempontrendszer szerint kialakított szabályozást a költségvetési hatások és kockázatok csökkentése érdekében garanciális elemek beépítésével egészíti ki a javaslat. A társasági adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosítása mindezek mellett a számviteli törvény 2016. január 1-jétől hatályba lépő módosításainak való megfelelést is szolgálja tartalmi változás nélkül. A Javaslat tartalmazza továbbá az IFRS-ek egyedi beszámolási célra történő bevezetése miatti ágazati jogszabályok módosítását. A reklámadóról szóló 2014. évi XXII. törvény módosítását indokolja, hogy az adó alapját képező nettó árbevétel fogalma a számviteli törvényre mutat vissza. A törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2016. január 1-jén lép hatályba. A 43. § b) pontja, amely egy nyelvhelyességi pontosító javaslat, 2016. január 2-án lép hatályba. A 4. § (2) bekezdése és a 12. § (2) bekezdése 2017. január 1-jén lép hatályba. Ezek a rendelkezések mondják ki, hogy az IRFS-standardokat nem alkalmazhatja a Magyar Nemzeti Bank felügyelete alá tartozó vállalkozó, az állami vagy önkormányzati vagyonkezelést végző vállalkozó, illetve a nonprofit gazdasági társaság. Ez vonatkozik azon kettős könyvvitelt vezető vállalkozókra is, amelynél a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot nem haladja meg. A törvényjavaslat az alábbi törvényeket módosítja:
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvényt, A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvényt, A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvényt, Az államháztartás egyensúlyát javító különadóról és járadékról szóló 2006. évi LIX. törvényt, A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvényt, A távhőszolgáltatás versenyképesebbé tételéről szóló 2008. évi LXVII. törvényt, A pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012. évi CXVI. törvényt, A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvényt, A reklámadóról szóló 2014. évi XXII. törvényt, A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvényt, A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvényt.
A törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2016. január 1-jén lép hatályba. A 43. § b) pontja 2016. január 2-án lép hatályba. A 4. § (2) bekezdése és a 12. § (2) bekezdése 2017. január 1-jén lép hatályba. __________________________________________________________________________________________ __________
9