„Jót s jól. Ebben áll a nagy titok…” (Kazinczy Ferenc: A nagy titok)
A Dózsa György Általános Iskola Minőségfejlesztési programja
Eisenbeck István igazgató
Veszprém, 2007. március 30.
1
TARTALOMJEGYZÉK (Olvasó példány) I. MINŐSÉGPOLITIKA.................................................................................................3 1. Bevezetés 2. Helyzetelemzés 2.1 Az iskola feladatai a fenntartói elvárások megvalósításában 3. Az intézményi minőségpolitika 3.1 Kik vagyunk? 3.2 Küldetésnyilatkozat 3.3 Erősségeink 3.4 Fejlesztési területeink 3.5 Céljaink II. A MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI RENDSZER MODELLEZÉSE 1. Bevezetés 2. A folyamat lépései
24
III. INTÉZMÉNYÜNK, MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI RENDSZERE.................................................................................................................29 1. A MIP működtetése 2. Az intézményi minőségirányítási rendszer folyamatai 3. A vezetés elkötelezettsége 4. Folyamatos fejlesztés 4.1 Tervezési technológiák 4.1.1 Stratégiai tervezés A pedagógiai program felülvizsgálata A minőségirányítási program felülvizsgálata 4.1.2 Tanévi tervezés, operativitás Éves munkaterv 4.1.3 Intézkedési terv készítése 4.2 Kulcsfolyamatok szabályozása 4.2.1 Partneri kapcsolatrendszer
2
IV. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS MÓDSZEREI, RENDSZERE......................47 1. A vezetői ellenőrzés folyamata 2. Belső ellenőrzési terv, az éves oktató – nevelő, munka értékeléséhez 3. Irányított önértékelés 3.1 Az irányított önértékelés folyamata 3.2 Nevelési-oktatási folyamat éves értékelése 3.3 A tanuló értékelési szempontjai 3.4 A pedagógusok munkájának értékelése 3.5 Intézményi értékelés a fenntartó részéről V. MÉRÉSI RENDSZER...............................................................................................71 1. A Fenntartó mérési rendszere iskolánkra vonatkoztatva 1.1 Városi mérési- értékelési rendszerterv 1.2 Szakmai ellenőrzés indikátorai 1.3 A tanuló tudás-szintmérésének, módszerei és területei és időrendje MELLÉKLETEK..........................................................................................................82
3
I. MINŐSÉGPOLITIKA „Nem igaz, hogy átlagemberekre van szükség. Senki sem átlagember, aki komolyan veszi az életet. Szükség van mindenütt a Jóra, a Szépre, az Igazra: a Jobbra, a Szebbre, a tisztább Igazságra. Nem igaz, hogy együtt kell úszni a céltalanok, a tartás-nélküliek áradatával.” (Korzenszky Richárd dr: Fúdd el, jó szél..)
1. Bevezetés A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX törvényt módosító 2003. LXI törvény 40§ (10) bekezdésben foglaltak értelmében a közoktatási intézmény feladatai hatékony, törvényes és szakszerű végrehajtásával egy időben törekedjen annak fejlesztése céljából minőségpolitikájának kialakítására. A minőségpolitikát és minőségfejlesztési rendszert a közoktatási intézmény minőségirányítási programjában (IMIP) kell meghatározni. Az IMIP tartalmazza az intézmény működésének hosszú távú elveit és a megvalósítását szolgáló elképzeléseket, az intézmény működésének folyamatát, ennek keretein belül a vezetési, tervezési, mérési, értékelési feladatok végrehajtását. Az IMIP a pedagógiai – nevelési program megvalósításának eszközrendszere. Elkészítésének és alkalmazásának célja, hogy erősödjön az igény a belső szakmai munka intézményszintű jobbítására. A Dózsa György Általános Iskola saját minőségpolitikája, hogy szakmai, illetve hivatásbeli, személyes és intézményes lelkiismereti, fenntartói és törvényes elvárásoknak együttesen megfeleljen. Törvényességi kötelmek tehát: Az 1993. évi LXXI törvény 40§ 10., 11., 12. bekezdés illetve a 2005. évi CXLVII. módosító törvény rendelkezik az információ közlésének szabályozásáról, ennek kapcsán az IMIP évenkénti értékeléséről, a szülői képviselet bevonásával.
4
A 2006. évi LXXI. törvény új elemei: - vezetők és pedagógusok teljesítményértékelési rendje - az intézmény teljes önértékelési módszerei és periódusai - az IMIP végrehajtása és országos mérések viszonyítása - az IMIP éves értékelése, melynél a Testület és a Szülők véleményét figyelembe veszik - az IMIP alapján intézkedések születnek, ezek a Fenntartónak közlendők - a Fenntartó ezzel kapcsolatos javaslatát, intézkedését honlapján, illetve a településen szokásos módon nyilvánossá teszi - a törvényességgel kapcsolatos elvárásait a Fenntartó ÖMIP-jében közli az intézményünkre vonatkoztatva.
2. Helyzetelemzés A rendszer kidolgozásához alapul és segítségül vesszük: • A Közoktatási Iroda által szervezett és tartott tájékoztató megbeszélésen •
elhangzottakat. A fenntartó ÖMIP-jében iskolánk felé megfogalmazott feladatokat,
•
elvárásokat, teendőket. A 2004. tanévben elkészített IMIP-ünket.
A Fenntartó jogszabályi és szokásjogból fakadó elvárásainak eleget teszünk. A feladatainkat annak ismeretében dolgozzuk ki, illetve oldjuk meg Dózsa György Általános Iskola ÖMIP ELVÁRÁSOK: o Német nemzetiségi tagozat megőrzése, kapcsolatok megerősítése a nemzetiségi nyelvet oktató intézményekkel és a Német Kisebbségi Önkormányzattal. o Szakvéleménnyel rendelkező gyerekeknek fejlesztő foglalkozások biztosítása és a fejlesztő órák számának növelése. o Speciális felkészültségű dolgozók alkalmazásának biztosítása: fejlesztő pedagógus, logopédus, PSZICHOLÓGUS, SZOCIÁLIS MUNKÁS, pedagógiai asszisztens. (kiemeltek nóvumok, status-bővítést jelenthetnek)
5
o Figyelemzavarok,
mozgászavarok
megszüntetéséhez
szükséges
képzettség biztosítása. o Vizsgálják és tervezzék meg, hogy továbbképzéssel milyen lehetőségek vannak a hiányzó szakképzettségek pótlására 2007. 10. 01-ig, a tervet egyeztessék a fenntartóval. o Etnikumhoz tartozó tanulók szocializálódásának programja és a családokkal való kapcsolattartási módok, feladatok kidolgozása 2008. 08. 31-ig. o A tanulók mentális problémáinak gondozása. o Integrációs oktatási módszerek alkalmazása a hatékonyabb nevelésoktatás érdekében. o Halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek egyéni igényekhez és fejlettséghez igazított fejlesztése biztosított legyen. o A testnevelés és sport terén elért eredmények megőrzése. o Mindennapos testnevelés továbbfejlesztése, erősítése. o Megyei és országos értékelésben elért eredmény megtartása a diáksport vonatkozásában. o Az angol vagy a német nyelvtanulási lehetőség biztosítása. o Gyermekközpontúság, közösségformálás, a hagyományos értékek megtartása. 2.1 Az iskola feladatai a fenntartói elvárások megvalósításában „JÓT S JÓL! „Ebben áll a nagy titok.” Kazinczy Ferenc Az iskola és az óvoda közötti átmenet megvalósításakor célunk, hogy a kisgyermek játékos formában ismerje meg a hatékony tanulási szokásokat, a helyes időbeosztást. Iskolánk nyitott legyen az iskolahasználók előtt. A tanulók szívesen járjanak iskolába, és ott jól érezzék magukat a szülőkkel együtt. Feladataink ennek érdekében: • Májusban az első közös szülői értekezlet megtartása. • A beszoktatási szakasz első hetében érvényesítjük a „fokozatosság elvét”. • Lehetőséget biztosítunk a szülőknek, ha szükséges mindennap találkozhassanak a nevelőkkel, az iskola vezetésével. • Tájékoztató kiadványt készítünk az iskola életéről, hagyományairól, képzési területeiről.
6
• • • • • •
Nyílt napon az iskola igazgatója bemutatja az iskolát, a tanítók bemutató órákat tartanak a leendő elsős gyermekeknek és szüleiknek. Írásban tájékoztatjuk az óvodákat a nyílt napok idejéről, menetéről., és a bekukkantókról. Az óvoda és az iskola közötti átmenet megkönnyítése érdekében a testnevelő tanárok vezetésével játékos foglalkozásokat tartunk jóval az iskolakezdés előtt. (ovis torna, és más foglalkozások) Kölcsönös látogatások az óvodákkal. Tanórákon fele-fele arányban van jelen a játékos tevékenység és az oktatás. Az iskolai közösségbe szoktatás érdekében végigjárjuk az első osztályosokkal az iskolát.
Az új tanulók beilleszkedésének segítése számunkra azt jelenti, hogy az iskolánkba más településről, más iskolából, esetleg külföldről érkező tanulók képesek legyenek tanulmányaik folytatására. Feladatunk, hogy kiküszöböljük azokat a problémákat, amelyek a különböző iskolák helyi tanterveinek eltérő haladási üteméből származnak, illetve egy külföldi iskolából érkező tanuló esetén a mienktől gyökeresen különböző oktatási rendszer másságából. Meg kell könnyítenünk az átmenetet az óvodából az iskolába is. Vonzóvá kell tennünk iskolánkat a leendő, iskolaválasztási szabadsággal élő szülő előtt is. Mindkét esetben az iskolai közösségbe is be kell illeszkedniük az újonnan érkezetteknek. Olyan légkört kell megteremteni, ahol a diákok jól érzik magukat az új társak között. Feladataink ennek érdekében: • A tanév közben érkezett új tanulók tudásának felmérése szintfelmérő dolgozattal-tanulók átvételére vonatkozó paradigmák kidolgozása. • Szülőkkel való szoros és rendszeres kapcsolattartás az egyéni felzárkóztatás érdekében. • Korrepetálási órákon való részvétel biztosítása. • Matematikából, idegen nyelvből, magyarból a képességeknek megfelelő csoportba sorolás elvégzése. • Szociális háttér felmérése - ifjúságvédelmis feladat osztályfőnökkel kooperálva. • Egyéni felzárkóztató foglalkozások biztosítása- fejlesztő pedagógusok, gyógypedagógusok. • Tanulópárok kialakítása egymás segítése érdekében - osztályfőnökök • A tanórán belüli differenciált foglalkozás alkalmazása-szaktanári feladat • Szociometriai mérés elvégzésével tájékozódás a társak közötti elfogadottságról. • Külföldről érkező tanulók esetében év végén osztályozó vizsga megtartása. • Az iskola pedagógiai programjának megismertetése a szülőkkel. • A tanítók látogassanak el az óvodákba, az óvónők látogassanak el az iskolába.
7
Törekszünk figyelembe venni a tanulóink közötti felkészültségbeli, fejlődésbeli, adottságbeli, érdeklődési, tanulási stílusbeli különbségeket, a szociális hátrányok mértékét. Célunk, hogy ezek a különbségek minél jobban csökkenjenek, ne legyenek érezhetőek. Fontos, hogy képesek legyünk kezelni - vagy legalábbis megpróbáljuk - a tanulók közötti különbségeket. A hagyomány közösségteremtő és megőrző erő, amely bizonyos állandóságot és folytonosságot teremt iskolánk mindennapi életében. Tudatosan őrizzük és bővítjük hagyományainkat. Úgy gondoljuk, hogy a pozitív emlékképek kialakításában jelentős szerepe van a hagyományok megőrzésének. Feladataink ennek érdekében: • A tanulók társadalmi környezetének, szociokulturális hátterének megismerése, a problémák feltárása. Javaslatok kidolgozása a hátrányok kompenzálására • Kompenzációs felzárkózató, korrepetálási programok beindítása és működtetése. • Folyamatos kapcsolattartás a szülővel (a pedagógus családlátogatásai a gyermekvédelmi felelőssel együtt, pályázatok beadása). • Folyamatos kapcsolattartás a szakirányú szervekkel. • Felvilágosító munka a szociális juttatások lehetőségeiről - ösztöndíj. • Vonzó szabadidős programok szervezése. • Napközis illetve tanulószobai foglalkozások biztosítása. Célunk: olyan program kialakítása, és olyan környezet biztosítása, mely a prevenciót és az egész személyiség fejlesztését szolgálja. Feladataink ennek érdekében: • Megfelelő szakemberek biztosítása (logopédus, fejlesztőpedagógus, gyermekvédelmi felelős, esetleg gyógytestnevelő, szociális munkás, szociálpedagógus, pszichológus, gyógypedagógus). A hiányzó szakemberek pótlásának lehetőségeit, megoldását 2007. 10. 01-ig fel kell mérni, biztosítani kell. • Külön foglalkoztató terem biztosítása. Szakvéleményes tanulók számára fejlesztésüket biztosító szakemberek megléte Fejlesztő órák számának növelése a fenntartói illetve a törvényességi elvárások szerint. • Szakmai eszközök folyamatos bővítése (számítógépes oktatóprogramok, továbbképzések biztosítása.
8
• • • • •
Év eleji szűrés, az egyéni fejlesztési programok elkészítése a szakvélemények alapján. Tanítási módszerek megválasztása. A kislétszámú osztály magyar idegen nyelv és matematika óráinak egyeztetése az általános tantervű osztály órarendjéhez (átjárhatóság) feladatbank. Párhuzamos osztályokkal közös iskolai programok szervezése. Kapcsolattartás külső szakemberekkel (Nevelési Tanácsadó, Családsegítő Központ és Gyermekjóléti Szolgálat, pszichiáter, Bizottsági szakvéleményezők stb.)
Célunk, hogy tanulóinkat felkészítsük az önálló ismeretszerzésre és önművelésre. Ennek feltétele a szilárd alapkészségek kialakítása. Feladataink ennek érdekében: • Az iskola házirendjének megismertetése, betartatására törekvés. (Erre a szülőknek és a tanulóknak egy szándéknyilatkozatot ajánlunk fel, amelyet aláírásukkal elfogadhatnak.) • A jó képességű tanulók indítása tanulmányi- és sportversenyeken. • Differenciálás a tanítási órákon. • Különböző tanulási módok megismertetése a tanulókkal. • A lényegkiemelés képességének elsajátíttatása. • Pozitív megerősítés a tanítási órán. • Jutalmazások. • Korrepetálások, egyéni fejlesztés. • Családlátogatások a problémás tanulóknál. • Könyvtári ismeretek elsajátítása. • Tanítási órákon lexikonok, szótárak használata, a digitalizáció eszközeinek igénybe vétele. • Tanítási órákon az anyagrészekhez kapcsolódó könyvajánlás. • Kutatómunka és arról beszámoló készítése. Az iskolai és az otthoni követelményrendszer egymáshoz közelítése. Iskolánkban nagy hangsúlyt fektetünk a nyelvoktatásra. A nyelvtanítás fő célja az élőbeszéd, a kommunikációs kompetencia fejlesztése, a célnyelv kultúrájának bemutatása, egy másik kultúra értékeinek megismertetése. Feladataink ennek érdekében: • Írásbeli szintfelmérő teszt alapján képesség szerinti csoportbontás • Emeltszintű oktatás fenntartása, formájának átgondolása. • A csoportok átjárhatóságának biztosítása szintfelmérő teszt alapján. • Tehetségdiagnosztizáló módszerek megismerése.
9
• • • • • • • • • •
Házi versenyek megrendezése (olvasó, szavaló, országismereti, lakóhelyismereti). Különböző szintű nyelvi versenyeken való részvétel. Tehetséggondozó órákon versenyfelkészítés. Felkészítés az idegen nyelvek beszédközpontú használatára. Kapcsolattartás a célnyelvi országokkal (levelezés, partnerkapcsolat kialakítása) Tanulmányutak megszervezése a diákok számára. Folyamatos kapcsolattartás a nyelvoktatást segítő társintézményekkel (Goethe Intézet, Osztrák Intézet, Pannon Egyetem tanszékei). A tankönyvkiadók- Oxford, Longman stb.- legújabb kiadványainak figyelemmel kísérése. Feladatbank kialakítása. A jelenlegi belső mérési és értékelési rendszer kontrollja, megtartása, esetleges változtatása.
Mindennapi életünkben megnőtt az információ társadalmi szerepe és felértékelődött az informálódás képessége. Az egyén érdeke, hogy időben hozzájusson a munkájához és életvitelének alakításához szükséges információkhoz, képes legyen azokat célirányosan feldolgozni és alkalmazni. Az informatika műveltségterület keretében folyó nevelés és fejlesztés célja, hogy felkészítse a tanulókat az informatikai társadalom kihívásaira. Feladataink a cél érdekében: • Az informatika tantárgy keretében a tanulók ismerkedjenek meg az információszerzés két fontos hozzáférési formájával, a számítástechnikai és a könyvtári területtel (tudás és morál alapú társadalom koncepciója). • Az iskolai oktatás keretei között biztosítani kell a sokféle informatikai eszköz- és módszer használatára való felkészülést. • E gyorsan változó, fejlődő területen nagyfokú az ismeretek elavulása, ezért különösen fontos, hogy figyelmet fordítsunk az informatikai ismeretek folyamatos megújítására (az életen át tartó tanulás koncepciója). • Az információ egyre inkább nyilvánossá, mindenki számára elérhetővé válik. A műveltségi terület feladata a hátrányok csökkentése, az esélyegyenlőség biztosítása. • Ismerjék meg a diákok: - Növekszik a vizuális kommunikáció hatása; a multimédia közvetítésével a szavak és a szövegszerkesztés mellett a látványszerkesztés is rendelkezésükre áll üzeneteik kifejezésére. • Az informatikai eszközök használata veszélyeket is jelent, meg kell ismertetni a jövőben is az informatikai környezet egészségünkre gyakorolt hatását, és a túlzott számítógép-használat ártalmait, a panell szerű gondolkodás esélyét és veszélyét.
10
•
Az oktató munkát olyan kerettantervre illetve helyi tantervre kell építeni, mely az információs társadalomban szükséges ismeretek és gyakorlati tudások, képességek rendszerét továbbra is úgy építi fel, hogy a hangsúlyt a gyakorlati, informatikai írástudásra, a tanulói tevékenységre és az alapkompetenciák fejlesztésére helyezi. Alakítsunk és működtessünk a jövőben is mentális, morális szűrőket a tanítványok személyiségfejlődése érdekében!
A tehetséggondozás számunkra azt jelenti, hogy ismerjük fel a kiemelkedő képességű tanulókat a tanórákon, szabadidős foglalkozásokon, vagy a napköziben. Fejlesztenünk szükséges őket iskolai keretekben vagy az iskolán kívüli speciális foglalkozásokra kell irányítanunk őket. Teret kell adnunk annak, hogy versenyeken más kortársaikkal mérhessék össze tudásukat. Feladataink ennek érdekében: • Tehetségek felismerése tanórán, szabadidős foglalkozáson, napköziben, tanulószobán egyaránt. • Alsó tagozaton a „Mese”- könyvtári foglalkozásokkal azután is fejleszteni kell a kifejezőkészséget. (Hangos könyvek stb.) • Felső tagozaton folytatni az „Olvass többet!” programot, amely szintén a kifejezőkészség fejlesztését teszi lehetővé. (Hangos könyvek) • Képzőművészeti, kézműves foglalkozások megtartása az iskolaotthonos napköziben, a szokások szerint, a kreativitás fejlesztése érdekében. • Délutáni sportkörök beindítása, tartása. • Tanórai foglalkozásokon a differenciált foglalkozások előtérbe helyezése. • Tehetséggondozó szakkörök beindítása, mely lehet szaktárgyi, művészeti. Ezeket a szakköröket vezetheti az iskolában dolgozó vagy külső szakember. • Helyet biztosítunk a művészeti iskola számára, hogy tanulóink helyben vegyenek részt a hangszeres képzésben. (Harmónia művészeti iskola) • Diáktárlatokat, kiállításokat rendezünk, ahol a legjobb alkotásokat kiállítjuk. (Faliújságok Kincsek a könyvtárból, stb.) • Iskolai ünnepélyeken teret adunk a szereplésben kiemelkedő diákoknak. • Szorgalmazzuk az iskolán kívüli szakkörökön való részvételt is. • Támogatjuk a különböző sportegyesületekben való leigazolást. (Mindennapos testnevelés) • Lehetőséget biztosítunk, hogy diákjaink részt vegyenek különböző házi, körzeti, megyei, országos vagy nemzetközi szaktárgyi és sportversenyeken. • Finanszírozzuk a legtehetségesebb tanulók nevezési díját. • Iskolagyűléseken kihirdetjük az elért eredményeket. (Iskolarádió, Akikre büszkék vagyunk - tájékoztatató) • A megszerzett díjakat, okleveleket, érmeket, kupákat kiállítjuk az iskola aulájában, iskolamúzeumunkban. • Minden egyes eredményt nyilvántartunk.
11
•
A DÖK keretein belül növeljük tanulóink döntéshozatali képességeit, felelősségi körét, demokrácia iránti affinitását, közösségi érzületét.
Iskolánkban adott a tárgyi és személyi feltételek olyan színtű biztosítása, mely esélyt ad a gyermeknek megfelelő értelmi, érzelmi, fizikai, lelki fejlődésére. Célunk, hogy tanítványaink felismerjék saját életmódjuk hiányosságait, kialakuljon bennük az egészséges életmódra való törekvés igénye. Feladataink ennek érdekében: • Az egészségnevelési és más órákon sajátítsák el a korosztályuknak megfelelő ismeretanyagot. • Folyamatos kapcsolattartás a kábítószer-prevenciós szakmai szervezetekkel.. Az osztályfőnöki órákon az adott témában illetékes szakember is tartson előadást. Alakítsunk ki saját tanítványaink személyiségének ismeretében hozzájuk igazított drogprevenciós helyi stratégiát! (PL: „RABSZOLGASORS” stb.) Valljuk, hogy mi ismerjük őket, és nem a kívülről érkezők. • Előzzük meg a hátrányos, önpusztító komponensek kialakulását. • A személyes példamutatás a pedagógusok részéről egységes törekvésünk. EZT ELKÉSZÜLT ETIKAI KÓDEXÜNKBEN IS RÖGZÍTETTÜK. • Ismerjük meg a veszélyeztetett tanulókat, és törekedjünk arra, hogy legalább egy pedagógushoz kötődjenek. • Alakítsuk ki a tanulóinkban a személyi higiéné iránti igényt. • Legyenek tisztában a mozgás egészség-megőrzésben játszott fontos szerepével. Éljenek a mindennapos testnevelés adta lehetőséggel! • Szervezzünk alapfokú elsősegélynyújtó tanfolyamot. Alakítsunk ki mentális morális védőhálót tanítványaink javára! Célunk a tanulókat olyan tudásanyaggal és gyakorlattal ellátni, amely alkalmassá teszi őket arra, hogy világos döntéseket hozzanak személyes egészségükkel kapcsolatban, hogy megőrizzék és fejlesszék a biztonságos és egészséges környezetüket. Feladataink ennek érdekében: • A szakórákon a tanulók sajátítsák el az ökológiai alapismereteket! • Vegyenek részt a környezetvédelmi programokon, megmozdulásokon! • Ismerjék meg és védjék a természeti környezetüket! • Ismerjék meg lakóhelyük földrajzi és biológiai értékeit! • Tárják fel lakóhelyük környezetvédelmi gondjait! • Védjék és szépítsék szűkebb környezetüket! Óvják és gondozzák iskolánk növényeit!
12
A szaktárgyi tudás elmélyítése mellett célunk, hogy tanulóink legyenek egészségesek, nyitottak, magabiztosak, kedvesek, barátkozó természetűek, tisztelettudóak, szófogadóak, együttműködők, kitartóak, ambiciózusak, toleránsak, - mely a viselkedéskultúra ápolása nélkül lehetetlen lenne. A viselkedéskultúra olyan külső és belső motivációk révén kialakított magatartásformák összessége, amelyek egy adott rendszer szabályaihoz (értékrendjéhez) való alkalmazkodással annak munkáját erősítik, kiegyensúlyozott működését, céljainak elérését biztosítják. Feladataink ennek érdekében: • Nevelési módszereink megválasztásában követni a jól bevált hagyományokat, de befogadói legyünk azon új dolgoknak is, melyeket hatékonyaknak tartunk. • Egyik alapvető feladatunk az egészséges, harmonikus személyiség kialakítása. Közvetíteni kell a felnövekvő nemzedéknek azokat a műveltségi tartalmakat, erkölcsi eszményeket, amelyeket a haza, a hivatásunk, társadalom, a folytonosság és fejlődés kettősségében érvényesnek és fontosnak ítél. • Fejlett kommunikációs képesség és viselkedéskultúra kialakítása, melyek fontosak az egyén boldogulásához, társadalmi beilleszkedéséhez. • Meglátjuk, megkeressük és továbbfejlesztjük minden tanítványunkban saját értékeit. Váljanak fontossá számukra a következő értékek: tisztesség, becsületesség, másokkal való együttműködés, tolerancia, empátia, szociális érzék, szubszidiaritás, proegszisztencia. Ezeket az elveket kiindulópontnak tekinthetjük az integráció törvényileg elvárt megvalósításában,mint eu-kompatibilis és alkotmányos alapelveket. Ugyanez vezérel bennünket az etnikumhoz tartozó tanulóink szocializációjával, illetve inkulturációjával kapcsolatosan. Ennek részletes feladathalmazát 2008. 08. 31-ig kidolgozzuk. • Nagyon fontos egészséges versenyszellem kialakítása, mely azonban nem mellőzheti a segítőkészséget és az együttműködési képességet. Iskolánk pedagógiai törekvéseit a tanulók sokoldalú fejlesztése, a tanulók teljesítményre való ösztönzése és a klasszikus értékcentrikus humanista szellemiségre való törekvés határozza meg. • Képessé váljanak bármilyen helyzetben önállóan dönteni, döntéseikért, tetteikért felelősséget vállalni. Alakítsuk ki Tanítványainkban az önmagukért, társaikért való felelősséget! • Tanítványainkat hagyományaink, kulturális kincseink tiszteletére, védelmére, anyanyelvi kultúránk ápolására neveljük. Német nemzetiségi osztályainkban fejlesztjük a sváb tradíciók iránti fogékonyságot, elkötelezettséget.(Temetőhegyi tradíciók)
13
• • •
• • • • • •
Kialakítjuk bennük az egészséges lokálpatriotizmust. (városi és iskolai tradíciók) Megismertetjük és elfogadtatjuk velük jogaikat és kötelességeiket, a demokráciát, mint értéket. (DÖK feladat) Arra neveljük őket, hogy a különböző politikai, ideológiai, vallási nézetek iránt legyenek nyitottak, toleránsak és distikcióra is készek, de e téren nem erőltetünk semmilyen elkötelezettséget, világnézetileg el nem kötelezett intézményként. Tanulóinkat a kulturális értékek tiszteletben tartására, valamint a szűkebb és tágabb környezetük iránti igényességre neveljük. Kialakítjuk bennük a jó ízlés, a kulturált élet igényét. Alapvető és általános jártassághoz juttatjuk őket az etikett területén. Megmutatjuk nekik, hogy szabadidejüket hogyan tölthetik el hasznosan. Arra neveljük Őket, hogy igyekezzenek szétválasztani a szükséges, hasznos és a kellemes kategóriáit. Igyekszünk minél több értéket közvetíteni tanulóink felé, magatartásunkkal is követendő példát szolgáltatunk. Egységes követelményeket támasztunk a tanulók viselkedéskultúrájának kialakításában, az iskolai rend, fegyelem megszilárdításában. A szülőkkel a kapcsolatot változatos formában tartjuk. Törekszünk arra, hogy elérjük: a Szülők partnerei legyenek a nevelésben a pedagógusnak, ismerjék az iskola nevelési-oktatási célkitűzéseit, és azok megvalósításában aktívan működjenek közre a szakmánk és hivatásunk premisszáit tiszteletben tartva.
A hagyomány közösségteremtő és megőrző erő, amely bizonyos állandóságot és folytonosságot teremt iskolánk mindennapi életében. Tudatosan őrizzük és bővítjük hagyományainkat. Az iskolamúzeumunk adta kiváló lehetőségeinkkel élünk. Úgy gondoljuk, hogy a pozitív emlék-és jövőképek kialakításában jelentős szerepe van a hagyományok megőrzésének: Serva traditionem et traditio servavit te! (Őrizd meg a hagyományt, és a hagyomány megőriz téged!) Feladataink ennek érdekében: • A helyi illetve a kerettanterv keretein belül: Temetőhegy történetének megismerése. • Helytörténeti tanulói munkálatok beindítása. (gyűjtő, kutatómunka) • Csoportos látogatások, helytörténeti órák megtartása. (Iskolamúzeumunk) • Olyan helytörténeti könyvek megismerése, melyek szerzői a városrész szülöttei voltak, vagy jelenleg is itt élnek. • Részt venni a város helytörténeti vetélkedőin.
14
• • • • • • • • • • •
Részvétel a dózsavárosi Városi Könyvtárban megrendezésre kerülő előadásokon, kiállításokon. Diák pályázatok írása (irodalom, fotó). A Táncegyüttes továbbra is őrizze meg a sváb tánchagyományokat. (a minősítés megszerzése) Lépjen fel iskolai ünnepélyeken, tegyen eleget meghívásoknak. A német-magyar kulturális együttműködés keretein belül tartsuk fenn és bővítsük tovább kapcsolatunkat. (Partneriskolai kapcsolatot hozzunk létre!) Tartsunk élénk kapcsolatot a szülői házzal. (szülői értekezlet, fogadóóra, családlátogatás, nyílt nap, bemutató órák, üzenőfüzet, ellenőrző, bizonyítvány)! Sportoló diákjaink érdekében hangoljuk össze az iskola és a sportegyesületek elvárásait. Kapcsolattartás a célnyelvi országokkal. (levelezőpartnerek, lektortanári kapcsolat, partneriskolai kapcsolat kialakítása) A nyelvoktatást segítő társintézményekkel (Goethe Intézet, Osztrák Intézet Pannon Egyetem folyamatosan tartjuk a kapcsolatot tovább) Őrizzük meg eddigi jó kapcsolatunkat: A fenntartó Önkormányzattal
A Német Kisebbségi Önkormányzattal A Közoktatási Közművelődési és Sport Irodával Az oktatást, nevelést segítő szakszolgálatokkal A Megyei Művelődési Központtal és társintézményeivel (színházlátogatások, szakkörök) • Eötvös Károly Megyei Könyvtár – helyismereti gyűjtemény. A fentiek alapján látható, saját pedagógiai programunk és az önkormányzati célok tükrében rengeteg feladat hárul az intézményre. Megvalósításuk folyamatos munkát kíván. Szükséges azonban rangsorolásuk is, mik a legfontosabbak, miben kell jobbnak lenni és ezek alapján meghatározni, mely célterületeken akarunk majd minőségileg előre lépni.
15
3. Az intézményi minőségpolitika „A minőség a dolgok lényegét jellemző tulajdonságok összessége.” (Arisztotelész)
3.1 Kik vagyunk? Iskolánk 1939 óta működik. Szent István Elemi Népiskola néven alakult meg a háború előtti utolsó békeévben. Szép példája az egyházi és polgári összefogásnak, mert a veszprémi püspökség és a városi illetve temetőhegyi polgárság közös akaratából született meg. Avatásánál illetve felszentelésénél jelen volt a zseniális történész Hóman Bálint vallás és kultuszminiszter és Czapik Gyula megyéspüspök. Azóta generációk járatták iskolánkba gyermekeiket, erre nagyon büszkék is vagyunk. A kényszerű névváltoztatás 1957-ben következett be. Ennek az idén immár ötven éve. Méretei ellenére családias atmoszférájú a Dózsa iskola. Hosszú évtizedek következetes munkájának gyümölcsét látjuk ma. Tanítványaink városi viszonylatban is elég nyugodtak, jólneveltek, iskolánk a szülők körében ismert és elismert, kollégáink szeretnek itt dolgozni, nincs fluktuáció. Törekszünk arra, hogy városunk iskolái között kivívott helyünket megtartsuk, hírnevünket öregbítsük. Specialitásaink tehát a német nemzetiségi tagozat, számítástechnika - angol orientáció, logopédiai tagozat, valamint a mindennapos testnevelés, illetve a kimenőben lévő testneveléstagozat. Nevelésben és oktatásban egyaránt specialitásunk: a következetesség, szakmaiság, igazságosság és szeretet együttes alkalmazása. 3.1.1. Minőségi munkánkkal kapcsolatosan fontosnak tartjuk: Iskolánk német nemzetiségi tagozatú, angol-számítástechnika orientációjú és logopédia tagozatú osztályokkal működik. Európai nyelvi-, a Veszprém Megyei Kereskedelmi és Iparkamara minőségi díjas elismeréssel büszkélkedhetünk. Hazánk mintegy 3000 általános iskolájából a minőségi sportteljesítmény alapján tavaly III. előtte X. helyezettek lettünk. A HEFOP 3.1.2. uniós pályázaton nyertes iskola lettünk, TIOK projektet valósítunk meg. Számos megyei és országos tanulmányi és sportsikert könyvelhetünk el.
16
Tantestületünkből 11 fő tett egyetemi illetve főiskolai szakvizsgát, 16 fő kettő vagy több diplomás, 6 fő egyetemi okleveles tanár (de van 4 diplomás kollégánk is). Iskolánk különleges értéke a logopédiai tagozat, ahol immár egy évtizede érünk el pedagógiai sikereket. Ezek a sikerek a „házon belüli” eredményességet gazdagítják. Nagy szakmai hatékonysággal dolgozhatunk ezekben a kis létszámú osztályokban, érzelmileg olykor nagyon fogyatékos, de ugyanakkor nagyon is gazdag gyerekekkel. Végtelenül fájlaljuk, hogy ez a hatékonyság az erőltetett integrációs törekvés áldozata lesz. Az incorporált tanulóink ui. már megközelítőleg sem kaphatják majd meg a korábbi odafigyelést, törődést. Nagy intellektuális és érzelmi deficittel kell majd birkózniuk, s birkóznunk az integrálás miatt. Ez egy speciális feladatot jelent az eljövendő időkben, a retardált gyerekekkel való munkálkodásban. Az, hogy a még meglévő logopédiai osztályok kivihetők így, csupán csak késlelteti az ellehetetlenülést, ui. sem a társadalmi, sem az intézményes, sem a szülői, sem a szakmai előkészítettségét nem tapasztalhattuk meg ennek a légből kapott jogszabálynak. Ez is minőségpolitikai kérdés, nagyon is az. Küldetésünk egy része „vis maior” miatt vész el. Egy nagyon magasztos és felemelő része… Ha valahol, akkor itt valóban kompetenciális fejlesztő munkát lehetett végezni, a perszonálpedagógia módszereivel, eszközeivel, nagy szeretettel.
3.2 Küldetésnyilatkozat „….nemcsak az egyéni karrierépítés fortélyait oktatják a hazai iskolákban... hanem maradt még valami a ...klasszikus „cultura animi” elemeiből, vagyis a lelkünkbe rejtett emberi értékek felismertetése, és minél hatékonyabb működésre segítése szándékából, ...a pedagógusok és diákok ezért merítenek még valamicskét az igazság – jóság - szépség ősi emberi hármas forrásából is. És iskoláink nem csupán európai, hanem - ahogy ezer éven át - magyar és európai iskolák lesznek” (Mészáros István professzor) Iskolánk Veszprém kertvárosi részében a Temetőhegyen, a nem veszprémiek szóhasználatában a Dózsavárosban működő nevelési-oktatási intézmény. A gondos munkával kialakított külső és belső környezet, a sokszínű képzési választék, a tanulásban és a sportban elért eredményeink vonzóvá teszik. Így tehát, olyan iskolát szeretnénk továbbra is működtetni, megvalósítani, ahol a Diák, a Szülő, a Tanár és az iskola minden dolgozója jól érzi magát, de nem ez a kizárólagos célunk.
17
„A tanulókat Emberré akarjuk nevelni. Okos, egészséges, emberséges lelkületű személyiséggé. Ennek egyik előfeltétele a szilárd alapkészségek, illetve un. kulcskompetenciák kialakítása is. Mindezt sok-sok gyakoroltatással, jó szokások alakításával, a jellem, a karakter formálásával, a meritocentrikus személyiség fejlesztésével kívánjuk elérni. Fontosnak tartjuk, hogy a szociálisan fogékony, solidaris, empativ magatartás, a proexistens viselkedés és a subsidiaritas csírái már az általános iskolás korban kibontakozzanak. Axiológiánk (értéktanunk) a klasszikus értékrendszeren alapul: reális (szükséges, hasznos, kellemes) és ideális (szépség, jóság, igazságosság, szeretet).” Minden tanulónak esélyt adunk szociokulturális hátrányainak leküzdésére, ezért hatékony felzárkóztató és tehetséggondozó munkát végzünk. Különösen így van ez az SNI és logopédiai osztályokba járó tanulóknál. Fontos számunkra a hagyományok ápolása, a lokálpatriotizmus illetve az egészséges nemzeti öntudat formálása. Pedagógiai tevékenységünk célja mindazoknak az emberi és erkölcsi értékeknek a kialakítása tanítványainkban és intézményünkben, melyek segítik Tanítványaink egyéni boldogulását, és egyben tágabb közösségük javát szolgálják, hiszen az ember és az emberiség célja egyaránt a boldogság. Küldetésünk, hogy kiváló szakmai irányítással, a legeredményesebb módszerek alkalmazásával, egészséges környezetben közvetítsük a felnövekvő nemzedéknek azokat a műveltségi tartalmakat, erkölcsi eszményeket, értékeket és értékrendeket, amelyeket, a haza, a morális intézményes tartásunk, a hivatásunk, s a társadalom, a megőrzés folytonosság és a fejlődés kettősségében érvényesnek, szükségesnek ítél. Tanítványainkat erkölcsi, tudásbeli és érzelmi léttöbblettel gyarapítjuk. Ennek érdekében vállaljuk, hogy folyamatainkat szabályozzuk, azokat folyamatosan ellenőrizzük, értékeljük és fejlesztjük. EU – kompatibilis neveléssel-oktatással biztos alapműveltséget, begyakorolt, jól alkalmazható készségeket akarunk kifejleszteni Tanítványainkban, hiszen: „non scholae, sed vitae discimus” (nem az iskolának, hanem az életnek tanulunk).
18
3.3 Erősségeink • • • • • • • •
Jó kapcsolatot sikerült kiépíteni a Fenntartóval, a Szülőkkel. Egységes és jól képzett az iskolavezetés. A nevelőtestület szakmailag jól képzett és állandóan továbbképzi magát. Erős a tudásközpontú oktatás és a szeretetközpontú nevelés. Erős a közösségformáló igyekezet. Erős az igényesség a rendre, a tisztaságra. Jó és bensőséges a tanár - diák viszony. Nagy hangsúlyt fektetünk, és jó rendszerben neveljük gyermekeinket az
• •
egészséges életmódra. Erős a pedagógusi módszertani szabadság. Egységes a követelmény- és értékelési rendszer.
•
Belső mérési rendszerünk biztosítja tanulóinknak, hogy a tudásuknak
•
megfelelő érdemjeggyel hagyják el iskolánkat. Nevelési elveinket, a gyermekek személyiségfejlesztését maximálisan szem
• •
előtt tartva érvényesítjük. Hagyományainkat őrizzük. Speciális értékünknek tartjuk tagozatos osztályainkat.
3.4 Fejlesztési területeink 1. Az alapkészségeket az előkészítő, bevezető, alapozó és a fejlesztő évfolyamokban egyaránt fontosnak tartjuk. 2. A tehetséges tanulók felismerésére, fejlesztésére nagyobb hangsúlyt kell helyezni. 3. Tovább kell fejleszteni tanulóink viselkedéskultúráját 4. Folyamatosan javítani kell az információk cseréjét. 5. Intenzívebbé kell tenni a Diákönkormányzat - Tantestület - Szülők kapcsolatát. Az erősségeinket és a fejlesztési területeinket figyelembe véve alakítottuk ki, legfontosabb céljainkat és az ezekhez kapcsolódó feladatainkat. A feladatokat akkor tekintjük megoldottnak, ha a mellé rendelt sikerkritériumoknak évente megfelelünk.
19
3.5 Céljaink A PEPO – ban megfogalmazott célok felülvizsgálata során kiemelten és prioritásban kezeljük a jelenleg legfontosabbnak tartott területeket, melyeket a következő táblázatban foglaltuk össze. Jelmagyarázat a táblázathoz: D: Dokumentum elemzés S: Statisztikai elemzés M: Megbeszélés
20
Minőségi célok
Részcélok
Alapkészs Olvasásra, könyvszeretetre nevelés égek fejlesztése
Feladatok · Könyvszemle rendezése
Sikerkritériumok · Az egyes évfolyamok tanulóinak legalább 60%-a egy szabadon választott könyvről könyvajánlást készít, melyekből a legjobbak kiállításra kerülnek. (D) · Tanulóink 60%-a évente egy-egy múzeumba, színházba eljut. · Gyakorlati feladatbankot alkotunk magyar, matematika, természetismeret, földrajz, biológia, fizika, kémia, idegen nyelv tárgyakból.
Elmélet és gyakorlat összekapcsolása · Erdei iskola munkafüzet készítése, melyben a gyakorlati feladatokat a tanulók önállóan végzik el. · A tantárgyi sajátosságokat figyelembe véve, adott témakörben, a gyakorlati életben előforduló probléma megoldás beépítve. A tantárgyakhoz ilyen jellegű feladatbank létrehozása. · Elméleti ismeretek megerősítése, tanulmányi kirándulásokon, múzeumlátogatáson, állatkerti órákon, színházlátogatáson. Hatékony tanulási szokások · Tanulók megismertetése a különböző · Tanulóink a napköziben, valamint a házi kialakítása tanulási algoritmusokkal. feladatok elkészítésénél otthon és a · A tanév kezdéskor erre1-2 szaktárgyi tanulószobai foglalkozásokon, e óránkon fokozott figyelmet fordítunk. módszerekkel tanulnak. · Szaktárgyanként tanmeneteinkbe beépítünk év elején egy-három órát, melyen a tantárgy tanulási sajátosságait, módszereit ismertetjük Erről szülői értekezletet is tartunk. · Ez egy szülői értekezlet témája is, melyen a · Ezen az értekezleten a szülők 75% -a részt szülőket is tájékoztatjuk a tanulási módokról. vesz. (S)
21
Minőségi célok Tehetséges tanulók képességeinek fejlesztése
Részcélok A tehetség felismerése
A tehetség fejlesztése
Versenyeztetés
Feladatok
Sikerkritériumok
· Tehetségek felismerése tanórán és szabadidős foglalkozáson, napköziben egyaránt.
· Háziversenyeken a tanulók 20%-a vegyen részt. · Évente egy diáktárlatot rendezünk. (S) · A tanulók 60%-a iratkozik be a könyvtárba olvasóvá válik (S) · Felső tagozaton beindítani az „olvass többet” · programot, amely szintén a · Évente minimum 5 különféle szakkört, 3 kifejezőkészséget fejleszti. különféle sportágat, matematikából idegen · Szakköröket, differenciált képességfejlesztő nyelvből illetve magyar nyel v és irodalom órákat tartunk tantárgyanként, tárgyakból nívócsoportos oktatást tantárgycsoportonként. szervezünk. (S) · A DÖK keretén belül növeljük tanulóink · A DÖK évente egy rendezvényt önállóan döntéshozatali képességét és felelősségi szervez. (D) köreit. · Lehetőséget biztosítunk, hogy diákjaink · Háziversenyeken a tanulók 20%-a vegyen különböző házi versenyeken, területi, megyei részt (S) és országos versenyeken vegyenek részt. · Tanulóink 5%-a induljon valamilyen diákpályázaton. (S) · Iskolánk évente legalább két-három pályázaton vegyen rész. (S) · Megyei, országos versenyen tanulóink 10%-a részt vesz. (S) · A versenyzők 100%-a kap felkészítést. (S) 22
Minőségi célok
Részcélok
Viselkedéskultúra Tisztelettudó, fejlesztése nevelése.
udvarias,
Feladatok gyerekek · Felnőtt – gyerek és gyerek – gyerek kapcsolatban kialakuló helyzeteket, kommunikációs képességet szituációs játékokkal fejlesztjük.
A rendezett környezet és a személyi · Osztályfőnöki, etika tanmenetbe higiénia igényének kialakítása. beépített egészségnevelési órákat tartunk.
Sikerkritériumok · Osztályfőnöki, etika tanmenetbe szituációs játékok beépítése. (S)
· A 7 – 8 évfolyamos tanulóink részt vesznek a Környezetvédelmi Világnap valamelyik megmozdulásán. (S) · A napközis csoportok, osztályközösségek a választott udvar-részeket tisztán tartják. (M) ·
Magatartás, önfegyelem javítása.
· A tanulók sokoldalú fejlesztése, fejlett viselkedéskultúra kialakítása. · Megismertetjük és elfogadtatjuk velük a jogaikat és a kötelességeiket, a demokráciát, mint értéket. · Szünetekben, és a napközis foglalkozásokon fejlesztjük játékkultúrájukat. · Egységes követelményeket támasztunk a tanulók viselkedéskultúrájának kialakításában, az iskolai rend, fegyelem megszilárdításában.
Minden mosdóba biztosítunk szappant, eü. papírt. (M) Elkezdjük a tanulói mellékhelyiségek felújítását.(M)
· A fegyelmi fokozatok aránya változatlan, vagy javul. (S) · Az első osztályfőnöki órán ismertetjük a tanuló jogait, kötelességeit és a házirendet, aminek az iskolába történt beiratkozáskor az elfogadására emlékeztetjük tanítványainkat. (S) · Az udvari szünetekre és a napközis 23
foglalkozásokhoz játékkészletet hozunk létre. (D)
Toleranciára nevelés.
· Fogadja el a társa különbözőségét és azonosságát. Ügyelünk arra, hogy a tolerancia ne váljék tolerantizmussá!
· Minden késést és igazolatlan órát a törvény adta eszközökkel megvizsgálunk és a szükséges lépéseket minden esetben megtesszük a Házirend szerint. (S) · A tanár – diák ügyeleti rend célnak megfelelően működik. (M) · Tanulóink 70-80%-a jól érzi magát iskolánkban. (S)
24
II. A MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI RENDSZER MODELLEZÉSE „ Serva ordinem et ordo sevavit te”( Őrizd meg a rendet és a rend megőriz téged) (Ősi sententia)
1. Bevezetés A rendszer alapvető eleme a ciklikusság. Az intézményi működést meghatározó elemek javítása /folyamatszabályozás/, a szervezetet átható kultúra fejlesztése, valamint a célkitűzések is állandóan visszavisszatérő tevékenységek. A minőségfejlesztési rendszer működtetése a PDCA SDCA (tervezés, végrehajtás, elellenőrzés, beavatkozás) ciklus, vagyis a folyamatos fejlesztés alkalmazását jelenti. Az alábbi tevékenységeket szervezzük ciklusokba: 1. 2. 3. 4. 5. 6.
Stratégiai célok kijelölése Helyzetértékelés – a partnerek igényeinek, elégedettségének mérése Feladat- célok alkotása Terv készítése Végrehajtás Értékelés és visszacsatolás. Karbantartás.
Minőségirányításhoz kapcsolódó módszerek Az intézményi minőségmenedzselést leghatékonyabban team munkában, teljes vezetői elkötelezettséggel és kiterjedt támogatói környezettel valósítjuk meg. A minőségfejlesztési folyamat során a csoportok számos, az oktatással - neveléssel kapcsolatos módszert alkalmaznak. (A kiemelteket favorizáljuk.)
25
• • • • • • • •
Feladatmátrix Ötletbörze Kritikusút – elemzés Erőtér analízis Cédulázás SWOT – analízis Interjú Kérdőív
26
COMENIUS I.
Szülő
Tanul
CÉL
PEPO
ó
Én - kép
Pedagóg
-
Irányított önértékelés
Fenntart
Intézkedési terv
ó
M
+
us
Egyéb
Partneri igény- és elégedettség mérés
27
2. A folyamat lépései 1. Nyitott önértékelés: A PEPO-ban megfogalmazott célok és feladatok megvalósulása a jelenlegi kiindulási helyzetben. A Munkatársak: • Elvárásai, • Jövőképe, • Az intézmény erősségei • Fejlesztendő területei. 2. Partnerazonosítás: Közvetlen partnereink: • Pedagógusok • Munkatársak • Tanulók • Szülők • Kapcsolatok • Fenntartó • Megelőző és követő oktatási szintek. Közvetett partnereink: • Irányító hatóságok • Elvárásokat megfogalmazó
társadalmi
partnerek,
egyéb
együttműködő
partnerek. 3. Partnerek igényeinek és elégedettségének mérése Nyitott és objektív módszerekkel: • Elégedettségvizsgálat • Elégedetlenség vizsgálat Partneri igények vizsgálata
28
4. Az igények elemzése A nyitott önértékelés és a partneri igény és elégedettség vizsgálat eredményeinek összehasonlítása: • Mit láttunk helyesen, miben tért el a fontosság megítélése • Trendvizsgálat • Összefoglaló a mérésről • Következtetések levonása a teljes dolgozói kör bevonásával / okok kutatása / 5. Célok és prioritások meghatározása, módosítása A különböző munkaközösségek, közösségek, szakterületek igényeinek, elképzeléseinek összegyűjtése, összegzése, fontossági sorrendbe állítása. 6. Intézkedési terv (tervek) készítése A célok eléréséhez vezető cselekvési sor kimunkálása, időrenddel és felelősökkel. 7. Az intézkedési tervek megvalósítása Minőségfejlesztési körökben a teljes dolgozói kör bevonásával – éves munkaterv feladataként – folyik a munka. A minőségfejlesztési kör tagjai: vezetője, alsótagozatos, felsőtagozatos felelős, munkaközösség vezetők, igazgató, helyettesei. 8. Az intézkedési tervek megvalósításának értékelése Határidőknek megfelelően történő az értékelés. Az évenként elvégzett igény és elégedettség vizsgálat eredményeinek visszacsatolása az elemzés szakaszába. Sikeres fejlesztések beépítése a működés folyamatába. 9. Korrekciós terv készítése és megvalósítása Tanulságok levonása a megvalósítás folyamataiból. Az évenként elvégzett igény és elégedettség vizsgálat eredményeinek visszacsatolása az elemzés szakaszába. 29
10. Irányított önértékelés / intézményünkben Eljárásrendnek megfelelő / négyévente /önértékelés az alábbi területeken: Adottságok vonatkozásában: • A vezetés szerepe a szervezeti kultúra fejlesztésében • A stratégiai tervek és azok megvalósulása • Intézményi folyamatok szabályozottsága • A szabályozási rendszer teljes körűsége • Erőforrások • Partneri igények Az intézmény eredményei: • A munkatársakkal kapcsolatos eredmények • Kulcsfontosságú eredmények • Közvetlen partnerek elégedettsége • Az erőforrások felhasználásának hatékonysága
III.
INTÉZMÉNYÜNK MINŐSÉGFEJLESZTÉSI RENDSZERE
Intézményi minőségirányítási programunkat úgy készítettük el, hogy az valóban alkalmazható, segítő alapdokumentum legyen. Tartalmazza az előrelépés és innovációs lehetőségek teljes kihasználását. Legyen segédlet a fejlesztési lehetőségek felismeréséhez, programunkba való beépítéséhez. Mérhetően láthassuk fejlődésünket, időben felismerhessük segítségével megtorpanásunkat. Az IMIP belső tartalmát erősen meghatározza az iskolában kezdetektől folyó belső megújulási folyamat. A hosszú évek alatt jól bevált minőségi elemeket, eljárásokat, továbbra is meg kívánjuk tartani.
30
1. A MIP működtetése A Dózsa György Általános iskola Minőségi Programjának működtetéséért az igazgató felelős. Az iskolai működésben a szabályozás szervezeti változást hozott. A minőségirányítási vezető az iskola minőségbiztosítási munkájában a vezetőséggel partnerként vesz részt. A minőségirányítási vezető az IMIP-ben meghatározott folyamatokat koordinálja és felügyeli. Munkáját a folyamatgazdák segítik, akik beszámolási kötelezettséggel tartoznak az alkalmazotti kör, illetve a minőségirányítási vezető felé. Az IMIP felülvizsgálatát ötévenként tervezzük, a vezetői ciklus utolsó évét megelőző évben. Az IMIP, illetve a folyamatainak működtetése felelősségteljes feladat, időigényes munka.
A minőségügyi vezető kinevezése A minőségügyi vezetőt az igazgató bízza meg, az iskolavezetés véleményének kikérését követően. Felette a munkáltatói jogokat az intézmény igazgatója gyakorolja. A minőségügyi vezető feladatai Részt vesz az iskolavezetés munkájában. Közreműködik az intézményi szintű döntések, stratégiák kidolgozásában. 1. Működteti az intézmény minőségügyi rendszerét, amely átfogja az intézmény teljes szakmai munkáját. Irányítja a támogató szervezet (minőségi körök) munkáját. 2. Felelősségkörébe tartozik a minőségüggyel kapcsolatos tevékenységek, módszerek, eszközök, dokumentációk szakmai ellenőrzése, értékelése. 3. Javaslatokat tesz a feltárt problémák kezelésére, javítására. Rávilágít a fejlesztési lehetőségekre. Gondoskodik a korrekciós folyamat végrehajtásáról.
31
4. Tevékenységéhez tartozik a minőségügyi kultúra szervezettel való megismertetése, terjesztése. A fejlesztéssel foglalkozók tevékenységének szakmai támogatása. 5. Minőségügyi továbbképzéseket, tréningeket szervez. 6. Segíti és koordinálja a minőségi és fejlesztő körök munkáját. 7. Előkészíti a területét érintő tantestületi döntéseket. A minőségi körök feladatai Az intézményi pedagógiai programban, minőségirányítási programban kimunkált és elfogadott célok megvalósításához szükséges tevékenységhalmazt egy adott folyamatra vonatkozóan munkafolyamatokba rendezze, és a szabályozással segítse elő a célnak való megfelelést. A folyamatban részvevők elismerése Iskolánkban a minőségbiztosítási rendszer kiépítésében és működtetésében, valamint a minőségfejlesztésben részt vevő közalkalmazottak munkájának elismerése két módon történik, (tervezet): -
A minőségfejlesztési csoportban résztvevők részesülnek a közoktatásról szóló törvény 118. §-ának (10)-(11) bekezdésében meghatározott kiemelt munkavégzésért járó kereset-kiegészítésben a következők szerint: •
Az intézmény vezetője, aki az intézmény minőségbiztosítási rendszerét
•
működteti, annak a kereset-kiegészítése nem lehet kevesebb, mint a számítás alapjául szolgáló összeg (költségvetési törvényben rögzített) ötszöröse. A csoport közvetlen irányítójának kereset-kiegészítése nem lehet kevesebb,
•
mint a számítás alapjául szolgáló összeg négyszerese. Aki a csoport munkájában részt vesz, annak a kereset-kiegészítése nem lehet
•
kevesebb, mint a számítás alapjául szolgáló összeg háromszorosa. Az intézmény vezetője részére a kereset kiegészítést a munkáltató rögzíti az általa elkészített okmányban egy tanítási évre, mely több alkalommal (évre) is megállapítható.
32
A minőségfejlesztési csoportban résztvevő közalkalmazottak részére a munkában való részvételre a megbízást az intézmény vezetője adja, meghatározott időtartamra. A megbízásban az időtartam egy tanítási évnél nem lehet hosszabb, de több alkalommal is megállapítható. A legfeljebb egy tanítási évre számított kereset-kiegészítés számfejtése egyszerre történik az IMIP rendszerben kiemelt munkavégzésért járó kereset-kiegészítés jogcímen. Mivel a minőségfejlesztési munka elismerésére szolgáló kereset-kiegészítéssel kapcsolatos intézkedés része az intézkedési és a hozzá kapcsolódó munkatervnek, így annak nevelőtestülettel, SZMK-gel, iskolaszékkel, Közalkalmazotti Tanáccsal történő véleményeztetése együtt történik meg. -
Azok a közalkalmazottak, akik e munkában részt vesznek, de nem tagjai a minőségbiztosítási szervezetnek, a bérmaradvány terhére céljutalomban részesülhetnek.
2. Az intézményi minőségirányítási rendszer folyamatai •
A különleges gondozást igénylő gyerekek vizsgálatára,
• •
ellátására irányuló folyamat A tanulók értékelésének folyamata Adott csoport előrehaladására vonatkozó pedagógiai tervezés
• • • • • • • • • • • •
(tanmenet) Beiskolázási folyamat Belső értékelési rendszer Éves értékelési rendszer Éves tervezés Házirend Irányított önértékelés Kommunikáció a partnerekkel Partnerkapcsolatok irányítása Pedagógus kiválasztási folyamat Pedagógus alkalmazásának folyamata Pedagógusok együttműködése Stratégiai tervezés 33
• • • • •
Tankönyvellátás folyamata Továbbképzési Szabályzat Továbbtanulási folyamat Belső ellenőrzés Vizsgáztatási folyamat
3. A vezetés elkötelezettsége Az intézményvezetés elkötelezett a minőség fejlesztésének irányában. Ennek érdekében a következőket biztosítja és garantálja: 3. 1 A működés rendje Az intézmény működését szabályozó dokumentumokat, rendeleteket, a fenntartó önkormányzat szabályozóit hozzáférhető helyen tárolja, hogy azokat az intézmény dolgozói megismerhessék és követi azok betartását. A törvények és rendeletek megismerésére a CD jogtár tekinthető meg. Rendszeresen járatjuk az Iskolaszolga magyarázó füzeteit, az Oktatási Közlönyt, valamint a Magyar Közlöny nyomtatott formáit. A dokumentumok őrzési helye: gazdasági iroda, igazgatói iroda, a tanári szoba és a könyvtár. A dokumentumok megismerésének helyi eljárásrendje: Az iskolába érkező nyomtatott dokumentumokat először az igazgató tekinti át. A működést befolyásoló fontos információkat a faliújságon közzé teszi. A pedagógiai jellegű információkat az igazgatóhelyetteseknek átadja megtekintésre. Az igazgatóhelyettes az érintett dolgozók postafiókjába helyezi a dokumentumokat. A több dolgozót, vagy munkacsoportot érintő kérdésekben értekezleten, megbeszéléseken tárja a dolgozók elé. A dolgozók az információ áttanulmányozása után eljárnak. Kívánság esetén az iskolavezetésnek adatot, visszajelzést szolgáltatnak. Az igazgató biztosítja a szakszervezet részére, hogy a dolgozók érdekvédelmével kapcsolatos információkat megismerhesse. Ha valamely előírás, határidőre való teljesítésére rövid idő áll rendelkezésre, rendkívüli értekezletet tart.
34
III.1.1. Az intézményi vezetés elkötelezettségét és felelősségét a minőségfejlesztésre szakmailag felkészült pedagógiai vezető az Igazgató viseli, aki: o o o o o o o
elkészítteti, elkészíti a minőségfejlesztés tervét szervezetet működtet ennek érdekében biztosítja ennek feltételeit, jogszerűségét partnerkapcsolatot kezdeményez, tart fenn, biztosít menedzseli intézményét példát mutat felügyel
35
36
3.2 A fejlesztésekhez szükséges erőforrásokat Az igazgató a szervezeti rend és hierarchia segítségével adott évben felméri, rendszerezi, rangsorolja a működéshez, oktatáshoz, neveléshez szükséges eszközöket, segédleteket, humán erőforrásokat. Biztosítja, tervezi, szervezi a pedagógus továbbképzést, az iskola érdekeit szem előtt tartva. Éves költségvetésében ezek megteremtéséhez anyagi eszközt biztosít. Pályázatokon való részvétellel a hiányokat pótolja / pótoltatja. 3.3 A szervezeti kultúra megőrzését, továbbfejlesztését Az igazgató a szervezet felépítésének megtartásával, és működési lépcsőinek betartásával lehetővé teszi, hogy mindenki hozzájusson a számára fontos ismeretekhez, információkhoz. 3.4 A partneri elvárásoknak való megfelelést A friss információk megjelenéséről az iskolavezetés, iskolai szervezetek, gazdasági vezetés folyamatosan tájékoztatják egymást. 3.5 A külső és belső jogrendszer és szabályozóinak betartását Az igazgató folyamatosan ellenőrzi, figyelemmel kíséri, hogy a jogszabályokat, előírásokat betartják-e. Az érdekképviseleti szerveknek lehetővé teszi a véleményezési és egyetértési jog gyakorlását. 3.6 A pedagógiai program ötévenkénti felülvizsgálatát Az igazgató, a PEPO közép és hosszú távú terveinek megvalósításához stratégiai tervet dolgozott ki, valamint elkészítette a vezetői ellenőrzés folyamatszabályozását, mely megjelöli a működés azon területeit, melyet ellenőrizni kíván. Felelősség és hatáskör átruházásával biztosítja a folyamatok és alkalmazottak teljes körű ellenőrzését. 3.7 Az önértékelés lebonyolítását A dolgozók munkájának értékelésénél biztosítja az önértékelés lehetőségét, melyben az alkalmazott, alkalmazotti csoport, saját véleményének, megjegyzéseinek adhat hangot. Ennek lebonyolításához elkészítette az önértékelés folyamatának szabályzatát.
37
4. Folyamatos fejlesztés A minőségfejlesztő folyamat eljárásrendje 1. A minőségfejlesztés éves munkatervének elkészítése. 2. A támogató szervezet kiépítésének segítése. 3. A szükséges képzések megtartása, ill. az ahhoz szükséges feltételek biztosítása (előadó hívása, képzésekre delegálás stb.). 4. A fejlesztő munkák koordinálása. 5. Az intézkedési tervek végrehajtásának, ellenőrzésének, értékelésének koordinálása. 6. A testület tájékoztatása az elvégzett munkáról. 7. Beszámolók elkészítése.
4.1 Tervezési technológiák 4.1.1 Stratégiai tervezés Elemei: Pedagógiai program Minőségirányítási program Célja: Az intézmény hosszú távú – a küldetés teljesülését elősegítő, a külső – belső környezet folytonos változásaihoz, valamint a fenntartó aktuális elvárásaihoz igazodó - üzemeltetésének tudatos megalapozása oly módon, hogy a vezetőség és a kollektíva közösen kialakított - jövőkép, mint fő stratégiai cél – egyértelműen meghatározott rövid távú akciósorozatok láncaiként, később a legoptimálisabb módon megközelíthető legyen.
38
A pedagógiai program felülvizsgálata A PEPO felülvizsgálata ötévente, szeptemberben kezdődik. Először a szükséges törvényi szabályozások áttanulmányozását végezzük el. 2. A kibővített iskolavezetés feltérképezi, majd azonosítja a PEPO módosításra, kiegészítésre szoruló területeit, ismerteti a nevelőtestülettel. 3. Szeptember közepéig megalakulnak a támogatók segítségével a munkacsoportok. 4. A munkacsoportok szeptember végéig választanak maguknak témaköröket. 5. Az októberi munkaértekezleten az igazgató tájékoztatja a nevelőtestületet a megalakult csoportokról és ismerteti az első olvasat elkészítésének, előterjesztésének időpontjáról. 6. A munkacsoportok október végéig elvégzik a kijelölt területek elemzését. 7. November végéig a csoportok együttesen megbeszélik módosító javaslataikat és összehasonlítják. 8. November közepén a nevelőtestületi értekezleten ismertetik elemzéseiket, előterjesztik javaslataikat, melyet a nevelőtestület megvitat. A nevelőtestület elfogadhat, javasolhat, módosíthat, mely kiegészítések a jegyzőkönyvben rögzítésre kerülnek. 9. A jegyzőkönyv alapján a munkacsoportok egy héten belül elvégzik a korrekciókat. 10. Az így készült PEPO-t elfogadtatja az igazgató a szülői közösséggel és ismerteti a DÖK tagjaival. 11. Az igazgató ellenőrzi és összeveti a teljes programot a törvényi előírásokkal, és ha megfelel, a PEPO kibővíthető. Az esetleges hiányokat a munkacsoportok pótolják. 12. Január közepén az igazgató testületi vitára és elfogadásra bocsátja a PEPO fejlesztési módosításait. Ha a nevelőtestület nem ért egyet a módosításokkal, visszairányítja a munkacsoportokhoz. 13. Elfogadás után január végén a végleges programot az igazgató ismerteti közvetlen partnereivel (szülő, gyerek) különböző fórumokon. 1.
Az igazgató, a módosított PEPO-t felterjeszti az önkormányzathoz elfogadásra.
39
A minőségirányítási program felülvizsgálata Az IMIP felülvizsgálata folyamatos. A felülvizsgálat lépései megegyeznek a PEPO felülvizsgálatának algoritmusával. A minőségügyi vezető kinevezése, kinevezésének megerősítése az első lépés.
4.1.2 Tanévi tervezés, operativitás Éves munkaterv Az éves munkaterv készítésének célja, hogy meghatározza, szabályozza, és felelősökre lebontsa, az adott tanévre az iskola, oktató – nevelő munkáját. A tervezés folyamata Az igazgató 1. Tájékoztatja a kollégákat az alakuló értekezleten a tanévre vonatkozó nevelési és oktatási célkitűzésekről, a szervezeti egységek munkaterveinek tartalmi és formai elvárásáról. 2. Tájékoztatást ad a személyi feltételek alakulásáról. 3. Ismerteti a tárgyi és szervezeti feltételeket, valamint a nyár folyamán milyen fejlesztések történtek. A munkaközösségek 1. Az első megbeszélésükön meghatározzák a célokat, célértékeket. 2. Cselekvési tervet állítanak össze a célok eléréséhez, felosztják a feladatokat, meghatározzák az időkereteket, felelősöket rendelnek a feladatokhoz, azok ellenőrzéséhez, értékeléséhez. 3. Egy héten belül a munkaközösség-vezetők összeállítják, és írásba foglalják a munkaközösségi terveket. 4. Ezután a munkaközösségek értékelik a terveket. Ha tartalmilag, vagy formailag megfelelőnek tartják, akkor elfogadják és az igazgató elé, terjesztik. Ha valamilyen igazítást javasolnak, akkor az adott lépésnél beavatkozás szükséges.
40
Az oktató – nevelőmunkát segítő szolgálatok (logopédus, könyvtáros, gyermekvédelmi felelős, gyógytestnevelő) 1. Megfogalmazzák céljaikat, cselekvési tervet készítenek. A Diákönkormányzat 1. Vezetősége, az összekötő tanár segédletével elkészíti éves munkatervét. Az igazgató 1. Az elkészült munkatervek alapján elkészíti az iskola feladattervét, melyben rögzíti az adott tevékenység időpontját és felelőseit. 2. Ugyanakkor a munkaközösségi tervekkel összhangban elkészíti a mérési tervet, mely tartalmazza a mérések várható idejét, szereplőit és felelőseit. 3. Ezekkel egyidőben, összeállítja a tanévben várható események naptárát, valamint az éves versenyen naptárt. 4. Ezek alapján összeállítja, és írásba foglalja az iskola éves munkatervét. A nevelőtestület 1. Az első munkaértekezleten dönt a munkaterv elfogadásáról. Ha tartalmilag, formailag megfelelőnek tartják, akkor elfogadják, ha nem, akkor az adott területen beavatkozás szükséges. A dokumentumok rendje •
Szeptember 15-ig az igazgató megküldi a fenntartó részére a munkaterv egy
• • •
példányát. Egy példányt elhelyez az igazgatói irodában. Egy példányt kifüggeszt a tanári szobában. Egy példányt kifüggeszt az iskola könyvtárába.
Megőrzési idő: a vezetési ciklus végéig.
41
4.1.3 Intézkedési terv készítése Az adatok elemzését követően a minőségügyi vezető a javaslatot tesz a javítandó tevékenységekre, amelyek a következők lehetnek: Intézkedés, vezetői utasítás: amikor a probléma megoldása vezetői intézkedést igényel; Intézkedési terv: amikor a probléma megoldása ismert, de a megoldáshoz vezető út összetett, több lépésből áll, Fejlesztő tevékenység (probléma megoldás): amikor a probléma megoldása további elemzést, okkeresést, megoldási lehetőségek kidolgozását igényli, melyet minden esetben egy fejlesztő team végez. Prevenciós elemzés: mely az adott probléma más helyen, más időben történő bekövetkezésének lehetőségeit, ennek elkerülését vizsgálja. A minőségi team által készített intézkedési tervben meg kell határozni a fejlesztéshez szükséges célokat, és el kell különíteni rövid-, közép-, hosszú távú célokat. Továbbá szükséges a célok priorizálása (fontos, sürgős), megvalósítható kategóriák szerint. A támogató szervezet az intézkedési tervekben részletesen lebontja a cél eléréséhez szükséges tevékenységi sort. A dokumentumok rendje • •
Egy példányt elhelyez az igazgatói irodában. Egy példányt kifüggeszt a tanári szobában.
Megőrzési idő egy tanév.
42
4.2 Kulcsfolyamatok szabályozása
A kulcsfolyamat megnevezése
Felelős
A különleges gondozást igénylő gyerekek vizsgálatára, ellátására irányuló folyamat
Gyermekvédelmi felelős
Szabályozás Időpontja
Felülvizsgálat
Évente
Fejlesztő pedagógus
A tanulók folyamata
értékelésének
Minőségügyi
Évente
vezető
Adott csoport előrehaladására vonatkozó pedagógiai tervezés (tanmenet) Beiskolázási folyamat Éves értékelési rendszer
Folyamatgazda I.
Évente
Igazgató
Évente
Minőségügyi
Évente
vezető
Éves tervezés Házirend Irányított önértékelés
Igazgató
Évente
Folyamatgazda II.
Évente
Minőségügyi
5 évente
vezető
Kommunikáció a partnerekkel Partnerkapcsolatok előkészületei
irányítása
Folyamatgazda I. Minőségügyi
Évente
vezető
Pedagógus kiválasztási folyamat
Igazgató
5 évente
Pedagógus alkalmazási folyamat
Igazgató
5 évente
Folyamatgazda I.
5 évente
Igazgató
4 évente
Tankönyvfelelős
Évente
Pedagógusok együttműködése Stratégiai tervezés Tankönyvellátás folyamata
könyvtáros
Továbbképzési Szabályzat
Igazgató
Évente
Továbbtanulási felelős
Igazgató
Évente
Minőségügyi
Évente
Belső ellenőrzés
vezető
43
4.2.1 Partneri igény, elégedettség – felmérés szabályzata és eljárásrendje
Cél: a közvetett s közvetlen partnereink elégedettségének, elégedetlenségének, igényeinek megismerése, s a javaslatok alapján a szükséges beavatkozások elvégzése. A partnerség nem kiszolgáltatás kiszolgáltatottság. A „bonum pactum, bona amicitia” (jó szerződés jó barátság) elve alapján kell működnie.
Felelősségi körök:
Felelősök
Területek
Igazgató
Képviseli az iskolát jogilag és protokollárisan is. Irányítja és kontrollálja a program kidolgozását és gyakorlati működését.
Team tagok
Aktív munkájukkal biztosítják a program kidolgozását és működését
Nevelőtestület
Aktívan részt vesznek a partneri igényfelmérés lebonyolításában, építő javaslataikkal támogatják a team munkáját.
44
A felmérés rendje, gyakorisága
gyermek szülő
Közvetlen partnerek
évente 1-1 partner
pedagógusok fenntartó
a választási ciklus elején és végén
orvos védőnő könyvtár egyház
Közvetett partnerek
művelődési ház
kétévente
logopédus Nevelési Tanácsadó Gyermekjóléti Szolgálat
A felmérés legfontosabb témakörei 1. 2. 3. 4.
Nevelés és oktatás Tanórán kívüli, szabadidős tevékenység Felszereltség és környezet Kapcsolatok
A felmérés módszerei • Kérdőív • SWOT analízis • Levélinterjú
45
Mintavételi szempontok, a minta kialakítása
Csoport
Gyakoriság
Létszám
Gyermekek (4. és 7. évfolyam)
évente
100%
Pedagógusok
évente
100%
a választási ciklus elején és végén
100%
Igazgató
évente
100%
Szülők (4. és 7. évfolyam)
évente
100%
Fenntartó
Ha a kérdőívek 70 %-a visszaérkezett, a felmérés értékelhető.
Folyamatleírás, eljárásrendje • • • • • • • • • • • •
Az igazgató a minőségügyi megbízott közreműködésével újjászervezi a teamet. (szeptember) A team áttekinti az intézkedési tervet, ellenőrzi az áthúzódó intézkedéseket. A team elvégzi a partnerlista ellenőrzését, frissítését, a változtatásokat a tantestület jóváhagyására bocsátja. A team ütemezi a felméréseket, meghatározza az idejét. A team tagok megszervezik a felmérések lebonyolítását, majd a visszaérkezetteket összegzik és elemzik. A összefoglaló alapján elkészítik az intézkedési tervet. A felmérésekről, az intézkedési tervről a team-vezető tájékoztatja a tantestületet és a nem pedagógus, dolgozókat. Az egyes partnerkapcsolatok felé a team felelős tagja jelez vissza. A team kidolgozza az intézkedési terv végrehajtásának lépéseit. A végrehajtásra az igazgató ad utasítást. A team a tanévzáró értekezletre elkészíti az összefoglaló jelentést az intézkedések végrehajtásáról, s azt a tantestület tagjainak bemutatja. A jelentést a nem pedagógus dolgozókkal a minőségügyi megbízott ismerteti.
46
A feljegyzések kezelése
Dokumentum/Bizonylat
Megőrzésért felelős
Megőrzés ideje
Iskola partnerei
Minőségügyi vezető
3 év
Intézkedési terv
Minőségügyi vezető
1 év
Feljegyzés az intézkedésekről
Minőségügyi vezető
1 év
Partneri elégedettség vizsgálat terve
Minőségügyi vezető
1 év
Kérdőívek, interjú, kérdések
Minőségügyi vezető
3 év
Összefoglaló a partneri elégedettség vizsgálatáról
Minőségügyi vezető
4 év
Projekt tervek
Minőségügyi vezető
2 év
Utasítás
Igazgató
1 év
Összefoglaló jelentés az Minőségügyi vezető intézkedése végrehajtásáról
1 év
47
Kulcsesemények, határidők
Kulcsesemény
Időpont
Felelős
Minőségi team megbízása
Minden tanév kezdete előtt (augusztus)
Igazgató. Minőségügyi vezető
Partneri táblázat frissítése
Szeptember
Minőségi team
Előző évi intézkedési tervek munkatervi megjelenítése
Szeptember
Minőségi vezető Igazgató
Jelentés az előző évi intézkedési tervek végrehajtásáról
Szeptember
Minőségügyi team (Tantestületi legitimálás)
Partneri elégedettség tervének elkészítése - mérés megszervezése (mérőeszközök korrekciója)
Október-december
Minőségügyi team
Január
Minőségügyi team
Február-félévi értekezlet
Minőségügyi vezető. (Tantestületi legitimálás)
Az eredmények feldolgozása, elemzés, intézkedési terv készítése Összefoglaló jelentés az elégedettség vizsgálatról és intézkedési tervekről
IV. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS MÓDSZEREI, RENDSZERE 1. A vezetői ellenőrzés folyamata 1. A vezetői kör meghatározza a folyamat elején a vezetői ellenőrzés területeit, szempontjait, delegálását, gyakoriságát és módszereit. 2. Az iskolavezetés augusztus végén kijelöli az ellenőrzési területeket. 3. Az iskolavezetés szeptember elején elkészíti az éves ellenőrzési tervet.
48
4. Az igazgató szeptember elején ismerteti az alkalmazotti körrel az ellenőrzési tervet, valamint megbízza az ellenőrzésért felelős személyeket. A megbízással egy időben meghatározza a beszámolók idejét. 5. Az ellenőrzés ütemezett végrehajtása. 6. Az ellenőrzés tapasztalatainak megbeszélése az érintettekkel az ellenőrzést követő egy héten belül. 7. Az ellenőrzést végző személy javaslatot tesz a feltárt hiányok pótlására. 8. Az ellenőrzést végző személy beszámol az ellenőrzés tapasztalatairól az igazgatónak. 9. Az ellenőrzés tapasztalatainak elhelyezése az adattárba, mely egy újabb értékelési folyamat bemenete lesz. 10. Az ellenőrzést végző személy adott idő intervallumban ellenőrzi, hogy a feltárt hiányosságok pótlásra kerültek. A.) Területei: - tanóra, adminisztráció - osztálytermek, szünetek / ügyeletek - ellenőrzők, üzenők, tanulói taneszközök - házi feladatok, órára járás pontossága - iskolába érkezés pontossága - tanórán kívüli tevékenységek B.) Az értékelés közlése és minősítése:
C.) Belső ellenőrzés terve:
- négyszemközti esemény - vezetői kötelesség
- terület - személyek - módszer - cél - értékelés módja
49
A pedagógus teljesítményértékelés szempontjai és eljárás rendje Általános szempontok A közoktatási törvény tartalmaz olyan elemeket, amelyek a pedagógusok számára megkerülhetetlen és számonkérhető, tehát értékelhető kötelezettséget, feladatot jelentenek. Erre egy példa. A tanulónak joga, hogy képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön. Ez a pedagógus számára kötelezettséget jelent. 1. Adminisztráció 1.1. Elvégzi a pedagógiai tevékenységéhez kapcsolódó ügyviteli tevékenységet. Szempontok: o Haladási napló vezetése; o Hiányzások igazolása, eljárás; o Anyakönyvek vezetése; o Kimutatások elkészítése stb.
2. Feltételek 2.1. Végzettsége beosztásának megfelel. Szempontok: o Diplomák o Végzettsége, képesítése alapján az intézményi munkában mobilizálható. 2.2. Továbbképzési kötelezettségének eleget tesz. Szempontok: o Továbbképzések o Szakirányú továbbképzés; o Pedagógiai nóvumok ismerete; o Publikáció o Más, nem kötelező képzések
50
2.3.
Részt vesz a feltételek megteremtésében. Szempontok: o Részt vesz pályázatok írásában; o Részt vesz pályázatok megvalósításában; o Részt vesz pedagógiai innovációban stb.
3. Szakmai tevékenység (oktatás, képzés; kompetenciafejlesztés) 3.1. Képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben és oktatásban részesíti a tanulókat. Szempontok: o Differenciál a tanítási órán; o Különböző módszereket alkalmaz; o Motivál; o Szemléltet. 3.2. Értékeli a gyermekek, tanulók teljesítményét. Szempontok: o Alkalmazza a diagnosztizáló, formatív és szummatív értékelést; o Folyamatosan visszajelez a tanulóknak; o Folyamatosan visszajelez az osztályban tanítóknak. 3.3. Részt vesz az iskola pedagógiai programjában rögzített, a tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy csoportfoglalkozások megtartásában. Szempontok: o Tanulmányi, szakmai, kulturális verseny, házi bajnokságok, iskolák közötti versenyek, bajnokságok, diáknap; o Iskola pedagógiai programjában rögzített, a tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy csoportfoglalkozások, így különösen a tanulmányi kirándulás, környezeti nevelés, a kulturális, illetőleg sportrendezvény stb.
51
3.4. Részt vesz a hátrányos helyzetű és SNI tanulók felkészülésének integrációs segítésében. Szempontok: o Továbbtanulásra készíti; Felzárkóztató; o A hátrányos o
helyzetű
és
SNI
tanulókat
integráló,
támogató
tevékenységeket végez. 3.5. Részt vesz a tehetséges tanulók felkészülésének segítésében. Szempontok: o Továbbtanulásra készíti; o A tehetséges tanulókat támogató tevékenységet végez.
4. Nevelés (személyiségfejlesztés, szocializáció, érték- és normaközvetítés) 4.1. Szociális és személyes kompetenciák fejlesztésében való részvétel. Szempontok: o Osztályfőnöki tevékenység; o Diákmozgalom segítése; o Elsajátíttatja a tanulókkal a közösségi együttműködés magatartási szabályait; o Morális beállítottsága, fogékonysága, hatékonysága. 4.2. Beilleszkedési, magatartási nehézséggel összefüggő tevékenységek. o Hátránykompenzáció 4.3. Egészségnevelési és mentális program megvalósításában való részvétel. o Drogellenes, destrukcióellenes tevékenysége. 4.4. Ismeri tanítványait. o Ismeri adottságaikat, képességeiket, érdeklődésüket.
52
5. Részt vesz a gyermek- és ifjúságvédelemmel összefüggő szolgálatok, feladatok végrehajtásában 5.1. Részt vesz az iskola kulturális és sportéletének, a szabadidő hasznos eltöltésének megszervezésében. Szempontok: o A pedagógiai programban szabályozott feladatok; o Sportnap, farsangi bál, ünnepélyek, iskolai események.
6. A pedagógus, mint munkavállaló 6.1. Részt vesz az intézményi éves és hosszú távú fejlesztési tervek megvalósításában. 6.2. Részt vesz a nevelőtestület munkájában. o értekezletek, o fogadóóra, o szabályzatok, o programok stb. 6.3. Részt vesz az intézményi dokumentumok készítésében. o Pedagógiai program; o Minőségirányítási program; o Házirend stb. 6.4. Részt vesz a gyermekek, tanulók felügyeletének ellátásában. o A pedagógiai programban leírt cselekvések során. 6.5. Felkészül a foglalkozásokra, tanítási órákra, előkészíti azokat. o Óravázlat / nem kötelező, de annak tekinti. 6.6. Főiskolások, egyetemisták gyakorlatában segít illetve mentorál. 6.7. Helyettesítési feladatot vállal és azt ellátja.
53
6.8. Tiszteletben tartja mások (tanulók, szülők, kollégák) emberi méltóságát. Szempontok: o Beszédmodor, megszólítás; o Dialóguskészsége. 6.9. Személyes vonások (ld. Önértékelő lapon)
7. Kapcsolatrendszer, társadalmi aktivitás 7.1. A partnerek (szülő, munkaközösség, igazgatóhelyettes, véleménye a pedagógus munkájáról. Szempontok: ld. óralátogatások szempontjai.
igazgató)
7.2. Kapcsolattartása a partnerekkel. o Tanulókkal, kollégákkal, az osztályban tanító pedagógusokkal, szülőkkel stb. 7.3. Iskolán kívüli tevékenységei. Szempontok: o Képviseli az iskolát más szervezetekben, kistérségi programokban, o o o o
protokoll eseményeken stb; Szakmai szervezeti tagság, PR tevékenység stb; Egyetem, főiskolák tanszéki kapcsolat; Fenntartói kapcsolat; Városrészi kapcsolat (cégek, óvoda, civil szervezetek stb.).
54
Eljárásrend Ssz.
1.
Tevékenységek/feladatok
Módszer/magyarázat
Határidő – tervezet
Felelős
Az éves feladatok tervezése:
Minden év szeptember
Intézményvezető
intézményi munkaterv,
1-ig
Munkaközösség vezető
munkaközösségi munkatervek,
Pedagógus
egyéni feladatok 2.
Az adott évben értékelésre kerülő
Minősítő értékelés esetén
Minden év szeptember
Intézményvezető vagy
pedagógusok és értékelőjük
minden évben értékelni kell/
1-ig
Minőségügyi vezető
Adatgyűjtés
Minden következő év
Az értékelt pedagógus
Az adatgyűjtés az előző
április 30-ig
„vezetői” (igazgató,
megnevezése (max: 15 fő / tanév) 3.
Értékelési információk gyűjtése
naptári évre vonatkozik
helyettesek, munkaközösség vezetők, minőségügyi vezető)
4.
Az értékelt pedagógus önértékelése
Az értékelési szempont –
Április 30-ig
Értékelt pedagógus
Május 15-ig
Intézményvezető vagy
rendszer mentén / önértékelő lap = Pedagógus tükör 5.
Az információt gyűjtő vezetők
Az egyes értékelt pedagógu –
megbeszélése
sokról az értékelési szempon-
Minőségügyi vezető
tokhoz összeszedi az információkat pedagógusonként külön-külön. 6.
Az igazgató és az értékelő
Amennyiben nem az igazgató
egyeztetése
folytatja le az értékelő meg-
Május 30-ig
Igazgató
Július 10-ig
Értékelő
beszélést, előtte mint az értékelt munkáltatója egyeztet az értékelővel. 7.
Az értékelő megbeszélés lefolyta-
Az értékelt és az értékelő meg-
tása; az értékelési megállapodás
beszélése – értékelő interjú;
megkötése; aláírása
Az értékelő és az értékelt megállapodást köt a szükséges és lehetséges fejlesztésekről.
Ssz.
Tevékenységek/feladatok
Módszer/magyarázat
Határidő – tervezet
Felelős
55
8.
9.
10.
Az értékelési megállapodás mun-
Amennyiben nem az igazgató
káltató által történő aláírása; az ér-
az értékelő, úgy neki, mint
tékelt egyet nem értése esetén
munkáltatónak, külön alá kell
helyzetkezelés
írnia a megállapodást.
A fejlesztések ellenőrzése, értékelése
A következő értékelés előkészítése
Július 10.
Igazgató
A legkevésbé jó teljesítményt
A megállapodásban
Iskolavezetés, értékelő
nyújtó pedagógusok tevékeny-
rögzített időpontokban
ségének rendszeres ellenőrzése
és az 1. sorban írtak
e területeken.
szerint. Minden tanév szeptember 1.
Az egyik lehetséges megoldás, hogy az értékelést augusztus 31-ig (azaz a tanév végéig) kell lebonyolítani.
A táblázat időpontját tehát a saját intézményi rendhez kell igazítani.
56
2. Belső ellenőrzési terv, és munkamegosztás, az éves oktató – nevelőmunka értékeléséhez Az ellenőrzött
Ki ellenőrzi?
Az ellenőrzés céljai:
Az ellenőrzés módszerei:
terület:
Nevelési területek
Történik – e értékelő
Gyakoriság
megbeszélés? Osztályfőnöki
Az ötödik évfolyamosok beilleszkedése a felső
Óralátogatás
Szóbeli megbeszélés.
Évente
munkaközösség vezető
tagozat követelményrendszerébe.
Továbbtanulási felelős
A továbbtanulásra való felkészítés.
Óralátogatás
Szóbeli megbeszélés.
Évente
A hat és nyolc évfolyamos gimnáziumba
Óralátogatás
Szóbeli megbeszélés.
jelentkező tanulók, és szüleik korrekt
Továbbtanulási lapok
tájékoztatása.
Megbeszélés, írásbeli összefoglaló elemzés.
Gondolkodási
Országos kompetencia mérés.
Dokumentum elemzés
Gyermekvédelmi
A magatartási és tanulási nehézségekkel küzdő
Óralátogatás: a problematikus
felelős
tanulók megnyilvánulásai.
osztályokban.
Gazdasági vezető
Szabályossági szempontok
Írásbeli összefoglaló.
Aktuálisan
Dokumentum ellenőrzés
Írásos feljegyzés.
Aktuálisan
Havonta
szabályok Helyettesítés
Igazgatóhelyettes
Naplók, helyettesítési és túlmunka
Havi munkaidőkeret
túlmunka
Iskola titkár
nyilvántartása
teljesítési lapok kitöltése
57
Az ellenőrzött terület:
Ki ellenőrzi?
Az ellenőrzés céljai:
Az ellenőrzés módszerei:
Történik – e értékelő
Gyakoriság
megbeszélés?
58
Tanórák
Magyar
Az igényes szép magyar beszéd, irodalom
munkaközösség vezető
órákon. Olvasási készség fejlesztése.
Óralátogatás
Megbeszélés, írásbeli
Aktuálisan
összefoglaló elemzés. Olvasónaplók megtekintése.
Elbeszélgetés.
Szövegértelmezés
Belső mérés
Írásbeli elemzés.
Munkaközösség
A helyi tantervek megvalósulása a tanítási
Óralátogatás
Megbeszélés, írásbeli
Szeptember -
vezetők
órákon.
összefoglaló elemzés.
Október
Idegen nyelvi
Az idegen nyelv, gyakorlati alkalmazása.
Megbeszélés, írásbeli
Szeptember -
összefoglaló elemzés.
Október
Szóbeli megbeszélés.
Január - Február
Helyesírás fejlesztése.
Diff. órák látogatása.
munkaközösség vezető
Matematika
Versenyfelkészítés.
munkaközösség vezető
Szakkörök, differenciált órák látogatása.
Az elmélet és a gyakorlat megvalósulása a tanítási órákon. Testnevelési
Mindennapos testnevelés megvalósítása a
Szabadidős sportfoglalkozások
Megbeszélés, írásbeli
Tömegsport
munkaközösség vezető
gyakorlatban.
látogatása
összefoglaló elemzés.
foglalkozások
Megbeszélés.
Alsós munkaközösség vezető
Belső értékelési rendszerek.
Dolgozatok megtekintése
Megbeszélés.
Évente
évfolyamonként (1 – 4. évf.)
59
Osztálynaplók
Osztályfőnökök
A mulasztások naprakész követése.
Az igazolások összevetése a
Hetente írásbeli
naplóbejegyzésekkel.
összesítés.
Félévente
Tételes ellenőrzés.
Igazgatóhelyettesek
Szaktanári bejegyzések.
Tételes ellenőrzés.
Havonta írásbeli
Félévente 2x
Osztályfőnökök naplóvezetése.
Bejegyzések, lezárások.
összesítés.
naplóellenőrzés
Havonta írásbeli összesítés.
Az ellenőrzött
Igazgató
Naplóvezetés, lezárás.
Tételes ellenőrzés.
Évente, megbeszélés.
Évente
Ki ellenőrzi?
Az ellenőrzés céljai:
Az ellenőrzés módszerei:
Történik – e értékelő
Gyakoriság
terület: Ellenőrző füzet
megbeszélés? Szaktanárok
Tantárgyanként naprakészen.
Beírás, aláírás.
Félévente
Osztályfőnökök
Bejegyzések egyeztetése a naplóval.
Tételes ellenőrzés.
Félévente 2x
Igazgatóhelyettesek
Ellenőrzők szabályos vezetése.
Eseti kiválasztás alapján egy – egy
Aktuálisan
osztályt kiválasztva.
60
Szaktanárok
Az osztálynak milyen mértékben sikerült
Témaközi felmérések. Szóbeli
elsajátítani a tananyagot.
tájékozódás.
Igazgató,
Megtörtént-e a rendszerező összefoglalás.
Panasz esetén vizsgálódás.
igazgatóhelyettesek
A dolgozatok értékelési szempontjai,
vizsgálat eredményéről
megfelelnek-e a pedagógiai programban
és az intézkedésekről.
Témazárók előkészítése
Megbeszélés.
Írásbeli összefoglaló a
Májusban
megfogalmazott értékelési elveknek. Munkaközösség-
Tartalmazza-e a dolgozat a minimumszintű
vezetők
feladatokat, mely biztosítja a továbbhaladás
A dolgozatok megtekintése.
Megbeszélés.
Évente
feltételeit.
Dolgozatfüzetek
Szaktanárok
Megfelelnek-e a követelményeknek.
Külalak értékelése.
Megbeszélés.
Évente
Igazgatóhelyettesek
A vásárolt központi témazáró feladatlapokat
Évente eseti kiválasztással.
Megbeszélés.
Évente
Az ellenőrzés módszerei:
Történik – e értékelő
Gyakoriság
kihasználják-e a szaktanárok.
Az ellenőrzött
Ki ellenőrzi?
Az ellenőrzés céljai:
terület: Házi füzetek
megbeszélés? Szaktanárok
Megfelelnek-e a tartalmi és formai
Félévente átnézés.
Írásbeli értékelés.
Félévente min. 1x
követelményeknek?
61
Osztályozó
Osztályfőnök
értekezletek
Egyezik-e magatartás, szorgalom és érdemjegyek
Tételes vizsgálat.
Megbeszélés.
Félévente
Tételes ellenőrzés.
Megbeszélés, jegyzet.
Félévente
lezárása a pedagógiai programban megfogalmazott lezárási elvekkel.
Osztályozó és
Igazgatóhelyettesek
Dokumentumok és személyek megléte, jelenléte.
Igazgató
Törvényesség betartása.
Szaktanárok
A tanuló tudása megfelel-e a helyi tantervben
Írásbeli számonkérés.
megfogalmazott továbbhaladás feltételeinek.
Elbeszélgetés.
Dokumentumok és személyek megléte, jelenléte.
Személyes jelenlét.
javító vizsgák Igazgatóhelyettesek
Félévente
Írásos dokumentálás.
Évente
Írásos dokumentálás.
Évente
A vizsga körülményeinek kialakítása. Igazgató
Törvényesség betartása.
Évente
62
3. Irányított önértékelés Az irányított önértékelés a folyamatszabályozások előkészítése. Területei: • Szervezeti kultúra • Folyamatok szabályozottsága • Folyamatos fejlesztés alkalmazása Módszerei: • Dokumentumelemzés • Interjú • Kérdőív •
Teszt
Résztvevők: • Igazgató • Alkalmazotti közösség reprezentatív kiválasztással
3.1 Az irányított önértékelés folyamata A vezetői kör 1. Meghatározza az irányított önértékelés célját. Információt gyűjt. 2. Számba veszi és ütemezi az elvégzendő feladatokat, döntést hoz a vizsgálatot végző személyekről, a vizsgálat módszeréről és idejéről, a vizsgált területekről, ezekkel együtt meghatározza a vizsgált területek szempontjait, eszközeit. 3. Kérdőív alapján megtörténik a vezetői önértékelés. 4. Megkezdik a klímatesztekkel való vizsgálat előkészítését. • Meghatározzák a vizsgálat célját. • A feldolgozásban résztvevők körét. • A vizsgálatba bevontak körét. • A vizsgálat helyét, idejét. • A feldolgozás határidejét.
63
Az értékelő team 1. A vizsgálat lebonyolítása és a felmérés elvégzése után elkészíti az összefoglaló elemzést. 2. A kérdőívek elemzése után megfogalmazzák a fókuszcsoportos interjú kérdéseit. Korrekció: a rossz kérdőívek kiszűrése, javítása. 3. Az elemzések elvégzése után elkészítik az összegzést. A vezetői kör 1. Az önértékelés összegzett eredményei alapján, előkészíti a vezetői interjút. 2. Lefolytatják az interjút, melynek szempontjai: • Felvetődött ellentmondások. • Erősségek, gyengeségek. • Fejlesztési javaslatok. Korrekció: kérdések javítása, pontosítása. 3. Az önértékelés anyagaiból elkészíti az irányított önértékelés végső összesítését. Nevelőtestület 1. A félévi értekezleten megismerkednek az értékelés eredményeivel. Vezetői kör összeállítja a problémakatalógust, kijelöli a fejlesztendő területeket. Az irányított önértékelés eredményeinek nyilvánosságra hozása. • • • • •
A partnerlista alapján a képviselő személyek tájékoztatása. A diákok tájékoztatása osztályfőnökök közreműködésével. Alkalmazotti értekezletek. Könyvtári dokumentálás. a fenntartó tájékoztatása
64
Az önértékelés területeinek módszerei / strukturálása ADOTTSÁGOK 1. A vezetés szerepe a szervezeti kultúra fejlesztésében Közoktatás Minőségéért Díjmodell: Vezetés 2. Az intézmény stratégiájának meghatározása és megvalósítása KMD modell: Stratégia 3. Az erőforrások figyelembe vételének módja. KMD: Emberi erőforrások 4. A partneri igények figyelembe vétele 5. A meglévő folyamatok szabályozottsága, szabályozási rendszer teljeskörüsége KMD: Folyamatok 1. Munkatársak bevonásának mértéke
MÓDSZER
Kérdőív
FELELŐS
Minőségügyi vezető
Dokumentumelemzés
Minőségügyi vezető
Kérdőív
Iskolavezetés
Kérdőív
Minőségügyi vezető
A partneri szabályzat szerint.
Minőségi csoport Osztályfőnökök
Dokumentumelemzés Minőségügyi vezető Kérdőív Statisztikai kimutatás
Iskolavezetés
65
EREDMÉNYEK 2. A partnerek elégedettsége KMD: Munkatársak elégedettsége terén elért eredmények Közvetlen partnerek elégedettsége terén elért eredmények
MÓDSZER
FELELŐS
Igényfelmérés eljárásrendje szerint
Igényfelmérés eljárásrendje szerint
Kérdőív
Minőségi csoport
3. Társadalmi hatással Vezetői értékelés kapcsolatos eredmények.
Minőségügyi vezető
4. Az erőforrások felhasználásának hatékonysága
Erőforrásleltár, statisztika
Minőségügyi vezető
5. Kulcsfontosságú eredmények
Statisztika, munkaközösségi beszámolók
Iskolavezetés Minőségügyi vezető
66
3.2 Nevelési-oktatási folyamat éves értékelése Célja: az intézményünk működésének, szabályozásának és a partneri elvárásoknak való megfelelés és a szükséges módosítások feltárása. Folyamata 1. Az igazgató május harmadik hetében felkéri az értékelésben érintett területek felelőseit beszámolóik elkészítésére. A beszámolók elkészítésének alapja az éves munkatervük megvalósításának mértéke. 2. Június első hetének végéig az érintettek elkészítik beszámolóikat. Az igazgató összegzi a beszámolók és a vezetői ellenőrzés eredményeit, értékeli a tantestület tagjainak munkáját, ismerteti a megváltozott körülményeket (tárgyi, személyi). Az igazgatóhelyettesek elkészítik a leadott statisztikák alapján az összevont statisztikát. 3. Az igazgató elkészíti az éves beszámolóját, és tanév végi értekezleten vitára bocsátja. 4. A tantestület tagjai hozzászólnak, véleményt mondanak, az elhangzottakról. 5. A nevelőtestület elfogadja a beszámolót. 6. Az igazgató megküldi a beszámolót a fenntartóhoz. A folyamat gazdája ellenőrzi a beszámoló elkészítésének lépéseit, ahol szükséges, ott javaslatot tesz korrekcióra, melyek beépülnek a következő évi beszámolóba. Dokumentum 1 példányát az igazgatói irodába őrizzük.
3.3
A tanuló értékelési szempontjai
Célja: a tanuló fejlődésének nyomon követése, valamint a szülő tájékoztatása a tanuló tanulmányi előmeneteléről, szorgalmáról, iskolai magatartásáról. Az értékelés területei • A tanuló magatartása, szorgalma, • A tanuló tanulmányi előmenetele. • A egyéb teljesítményei.
67
A magatartás értékelésének folyamata 1. A tanuló, év közben nyújtott pozitív, vagy negatív magatartásformáit az osztálytükör és az üzenő dokumentálják. 2. Év végén az osztályfőnök összesíti a bejegyzéseket. 3. A tanuló magtartását osztályfőnöki órán megbeszélik, majd az osztályfőnökök kialakítják az érdemjegyet. 4. Az osztályozó konferencián az osztályfőnök értékelési javaslatot tesz. 5. A nevelőtestület azt elfogadja, vagy vita esetén az igazgató szavazást rendel el. Egyenlő számú szavazat estén az osztályfőnök dönt. 6. A tanuló magatartásának minősítését az osztályfőnök tollal a helyszínen bevezeti az osztálynaplóba és az alapján a tanuló bizonyítványába. A szorgalom értékelésének folyamata 1. A tanuló szorgalmát havonta az osztálynaplóba az osztályfőnök vezeti be az osztályban tanító szaktanárok véleménye alapján. 2. A havi értékelések figyelembevételével az osztályfőnök alakítják ki a minősítést. 3. Az osztályozó konferencián az osztályfőnök értékelési javaslatot tesz. 4. A nevelőtestület azt elfogadja, vagy vita esetén az igazgató szavazást rendel el. Egyenlő számú szavazat estén az osztályfőnök dönt. 5. A tanuló szorgalmának minősítését az osztályfőnök tollal a helyszínen bevezeti az osztálynaplóba és az alapján a tanuló bizonyítványába. A tanuló tanulmányi munkájának értékelési folyamata 1. A tanuló, év közben érdemjegyeket kap tanáraitól, teljesítményének tükrében. 2. Év végén a szaktanár összegzi az eredményeket, és kialakítja a végső osztályzatot, vagy szövegesen értékel. Tantárgyi moduloknál megvizsgálja a részvételt, mert ez képezi a továbbhaladás feltételét. 3. Ha a megszerzett érdemjegy kétes, nem dönthető el egyértelműen a végső érdemjegy, akkor a tanár ad, vagy adhat a tanuló részére javítási lehetőséget. 4. Az így kialakított érdemjegyet bevezeti a naplóba, és az alapján a tanuló bizonyítványába. 5. Ha tanuló elégtelenre teljesített, javaslatot az osztályozó konferencia elé kell bocsátania. A vitát követően a nevelőtestület dönt.
68
Dokumentálás: • Bizonyítvány (tanulónak kiadva) • Osztálynapló (irattár) • Anyakönyv (irattár)
3.4 A pedagógusok munkájának értékelése Intézményünkben a belső ellenőrzési - értékelési rendszer alapja a – törvényi kötelességek teljesítése mellett – a Pedagógiai Programban, Szervezeti és Működési Szabályzatban, Intézményi Minőségirányítási Programban valamint a Házirendben és a munkaköri leírásokban foglaltak teljesítése. Az értékelés célja: az iskolában folyó sokrétű munka minőségének folyamatos fejlesztése; a külső és belső követelmények összevetése a ténylegesen elért eredményekkel. Az értékelés elvei: • Az értékelésben meghatározó szerepe van az önértékelésnek. • Az értékelés világos és őszinte legyen, konkrét feladat meghatározással záruljon. • Adjon sikerérzést, vezessen önbecsüléshez, a minőségi-munka folyamatos fejlesztéséhez, egzisztenciális biztonsághoz. Az értékelés módszerei: Az értékelés tanévenként folyamatos, a tapasztalatok „átadása” évente értékelő beszélgetés keretében történik, a dolgozók kérésére írásban is. A vezetők és helyetteseik, a szakmai munkaközösség-vezetők munkájának értékelését a dolgozóktól évente kérjük. (Szervezeti klímateszt, kérdőív, interjú formájában) Az értékelő tevékenységet az igazgató vagy az igazgatóhelyettes végzi; a munkaközösség-vezető, közvetlen munkahelyi felettes véleményének meghallgatásával. Az értékelő megbeszélésen jelen van az értékelt – külön kérésére a Közalkalmazotti Tanács illetve Szakszervezet képviselője / az igazgató, az igazgatóhelyettes. Az értékelt mind szóban, mind írásban lehetőséget kap véleményének kifejtésére, munkájának önértékelésére. Kötelező a diszkréció. Az értékelt csakis a saját értékelését ismerheti (másokét nem). Ám ahhoz joga van.
69
Az értékelés szempontjai • A nevelő-oktató munka színvonala • A gyermek tisztelete, szeretete • A tanítási módszerek eredményes alkalmazása • A tanulmányi és egyéb versenyekre való eredményes felkészítés • Az osztályfőnöki irányító, szervező tevékenység • A munkaközösség vezetői tevékenység • Az osztályfőnöki nevelőmunka színvonala • Pontos, precíz adminisztrációs munka • Az iskolai közösségért végzett munka • A pedagógus önértékelése • Az önképzés, továbbképzés igénye, színvonala • Az iskolai képviselet felvállalása (szakmai, érdekvédelmi stb.) • Az iskola pedagógiai fejlesztésében való aktív részvétel • Az iskola pedagógiai programjába illő tevékenységek vállalása, végzése • (pl. nemzetközi kapcsolatok) A pedagógus munka értékelésének szempontja összhangban kell, hogy legyenek az iskola pedagógiai programjában rögzített értékekkel, normákkal, az iskola alapvető célrendszerével. Ösztönző rendszer Pénzjutalom, hűségjutalom, kitüntetési javaslat, cím adományozása, célprémium, szóbeli dicséret négyszemközt és a nevelőtestület ill. diákság előtt, írásbeli dicséret.
3.5 Intézményi értékelés a fenntartó részéről Éves szakmai ellenőrzés
Négy éves szakmai ellenőrzés
Törvényességi ellenőrzés
Pénzügyi ellenőrzés
70
V.
MÉRÉSI RENDSZER
1. A Fenntartó mérési rendszere vonatkoztatva / elvárásának megfelelően
iskolánkra
71
1.1. Városi mérési- értékelési rendszerterv Általános iskola
1.évf.
2.évf.
3.évf.
4.évf.
5.évf.
6.évf.
7.évf.
8.évf.
Nyomon követő adat (pedagógiai hozzáadott érték)
2004. IV. 2005. II. 2006. II. 2007. II. 2008. II. 2009. II. 2010. II. 2011. II. D= Diagnosztikus mérés ( difer, prefer) AK= Alapkészségek elsajátításának szintje N= Neveltségi szint mérés SZK= A tanulók szociokulturális háttere TA= Tanulási attitűd M= Matematika tantárgyi eredménymérés K= Kommunikációs képesség mérés (szövegértés, fogalmazás) I= Idegen nyelvi tudásszint mérés
72
1.2 Szakmai ellenőrzés indikátorai Iskolák Indikátorok
Mérés időpontja
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a fenntartó Elvárt eredmény
fenntartó számára
felé
Statisztikai
október 15.
Ki készíti?
Beiskolázás: Jelentkezettek, felvettek
szeptember - október
statisztika
aránya Körzetes és azon kívüli
adatszolgáltatás szeptember - október
statisztika
gyermekek száma Nem tagozatos osztályok
Statisztikai
október 15.
adatszolgáltatás szeptember - október
statisztika
Statisztikai
október 15.
adatszolgáltatás Nemzetiségi osztályok
szeptember - október
statisztika
Statisztikai
október 15.
adatszolgáltatás Logopédiai osztályok
szeptember - október
statisztika
Statisztikai
október 15.
adatszolgáltatás
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Továbbhaladás: A középiskolába felvettek október
statisztika
aránya, iránya
Statisztikai
október 15.
adatszolgáltatás
Eredményesség: Tanulmányi átlagok
június
statisztika
Statisztikai
július 1.
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
(augusztus 1.)
adatszolgáltatás
adminisztráció
73
Indikátorok
Bukások, kitűnők,
Mérés időpontja
június
évismétlők, javító vizsgák száma
augusztus
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a
fenntartó számára
fenntartó felé
statisztika az
Statisztikai
július 1.
indikátorokról
adatszolgáltatás
osztályonként és
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Gyakoriság
Határidős
Intézményi
Évente
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
Évente
adatszolgáltatás
adminisztráció
aktuálisan
Határidős
Intézményi
Évente
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
Határidős
Intézményi
adatszolgáltatás
adminisztráció
szeptember 1.
évfolyam szinten Az intézményből „elvitt” és
június
statisztika
„áthozott” tanulók száma
Statisztikai
július 1.
adatszolgáltatás
Költséghatékonyság: Infrastruktura
június
statisztika
Egy ellátottra jutó
Statisztikai
július 1.
adatszolgáltatás
összköltség Egy ellátottra jutó
június
statisztika
bérköltség Pótlékok
Statisztikai
július 1.
adatszolgáltatás június
statisztika
Statisztikai
július 1.
adatszolgáltatás
Évente
Évente
Költséghatékonyság: Fejlesztésre fordított
június
statisztika
összegek aránya Egy pedagógusra jutó
július 1.
adatszolgáltatás június
statisztika
túlórák száma Helyettesítések száma
Statisztikai
Statisztikai
július 1.
adatszolgáltatás június
statisztika
Statisztikai adatszolgáltatás
július 1.
Évente
Évente
Évente
74
Indikátorok
Mérés időpontja
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a
fenntartó számára
fenntartó felé
július 1.
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Gyakoriság
Lista a szülők
Minőségfejlesztési
Évente
elégedettségéről,
felelős
Oktatás: Szülői elégedettség
Intézményi
elégedettség-mérő
Összefoglaló írásos
munkaterv szerint
kérdőív
beszámoló
elvárásairól, fejlesztendő területekről Tanulói elégedettség
Intézményi
elégedettség-mérő
Összefoglaló írásos
munkaterv szerint
kérdőív
beszámoló
július 1.
Lista a tanulók
Minőségfejlesztési
elégedettségéről,
felelős
Évente
elvárásairól, fejlesztendő területekről Tudásmérések adatai
Fenntartói munkaterv tudásmérő
(lásd mérési rendszerterv
szerint
Kutatási zárójelentés
feladatlapok
Megállapodás
Az egyes
szerint
tudásterületek
+ tanulói értékelés)
Külső szakértő
Évente
Határidős
Intézményi
Évente
adatszolgáltatás
adminisztráció
fejlettségének értékelése
Tanórán kívüli foglalkozások és azok
június
dokumentumelemzés
Adatszolgáltatás
július 1.
látogatottsága
75
Indikátorok
Mérés időpontja
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a
fenntartó számára
fenntartó felé
Adatszolgáltatás
július 1.
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Gyakoriság
Statisztikai adatok a
Intézményi
Évente
versenyek indításáról,
adminisztráció
Oktatás: Tehetséggondozás
június
dokumentumelemzés
versenyhelyezésekről, versenyen való résztvevőkről, tehetséggondozó szakkörök látogatottságáról
76
Indikátorok
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Gyakoriság
Statisztikai adatok a
Intézményi
Évente illetve
logopédiai ellátottak
adminisztráció
aktuálisan
Határidős
Intézményi
Évente illetve
adatszolgáltatás
adminisztráció
aktuálisan
Határidős
Intézményi
Évente illetve
adatszolgáltatás
adminisztráció
aktuálisan
Határidős
Intézményi
Évente illetve
adatszolgáltatás
adminisztráció
aktuálisan
Határidős
Intézményi
Évente illetve
nehézségűek aránya a
adatszolgáltatás
adminisztráció
aktuálisan
bukottakhoz képest
(nev. tan.+isk.-i adat) Könyvtár
2 évente, illetve
Felzárkóztatás
Mérés időpontja
június
Mérés eszköze
dokumentum-
Dokumentum a
Határidő a
fenntartó számára
fenntartó felé
Adatszolgáltatás
július 1.
elemzés
számáról, a Nev. Tan. ellátottak számáról, a felzárkóztató foglalkoztatások látogatottságáról Szakos ellátottság
Dokumentált
június
június
óralátogatások száma Továbbképzéseken való
statisztika
dokumentum-
Adatszolgáltatás
Adatszolgáltatás
július 1.
július 1.
elemzés június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
részvétel Sajátos tanulási
Könyvtár használói szokások
szeptember
június
statisztika
statisztika - kérdőív
Adatszolgáltatás
-
október 15.
-
10%-os javulás az előző évhez képest
aktuálisan
77
Indikátorok
Mérés időpontja
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Gyakoriság
fenntartó számára
fenntartó felé
Kutatási zárójelentés
Megállapodás
Az egyes neveltségi
Külső szakértő
Évente illetve
szerint
területek
Nevelés: Neveltségi szintmérés
Fenntartói munkaterv neveltség szintmérő szerint
feladatlapok
aktuálisan
fejlettségének értékelése
78
Indikátorok
Szülői elégedettség
Mérés időpontja
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a
fenntartó számára
fenntartó felé július 1.
Intézményi
elégedettség-mérő
Összefoglaló írásos
munkaterv szerint
kérdőív
beszámoló
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Gyakoriság
Lista a szülők
Minőségfejlesztési
Évente
elégedettségéről, elvárásairól, felelős fejlesztendő területekről
Fegyelmi esetek száma
június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Határidős adatszolgáltatás
Intézményi
Félévente
adminisztráció Hiányzások száma
június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Határidős adatszolgáltatás
Intézményi
Félévente
adminisztráció Igazolatlan órák száma
június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Határidős adatszolgáltatás
Intézményi
Félévente
adminisztráció Rovó és dicsérő
június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Határidős adatszolgáltatás
bejegyzések száma
Intézményi
Félévente
adminisztráció
Gyermek és ifjúságvédelem: Iskolaorvosi ellátás,
június
interjú/kérdőív
védőnői jelenlét Logopédiai ellátás
Rövid összefoglaló
július 1.
jelentés június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Lista a gyakori problémákról,
Gyermekvédelmi
fejlesztendő területekről
felelős
Határidős adatszolgáltatás
Gyermekvédelmi
Évente
Évente
felelős Gyermekvédelmi kezdeményezések száma
június
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Határidős adatszolgáltatás
Gyermekvédelmi
Évente
felelős
79
Indikátorok
Mérés időpontja
Mérés eszköze
Dokumentum a
Határidő a
fenntartó számára
fenntartó felé
Összefoglaló jelentés
Megállapodás szerint
Elvárt eredmény
Ki készíti?
Az alkalmazottak
Külső szakértő
Gyakoriság
Vezetés: Vezetői önértékelés
augusztus
Alkalmazottak
Évente az intézményi kérdőív
elégedettsége
munkaterv előtt
elégedettségének, igényeinek értékelése
Szervezeti kultúra
Kétévente az
kérdőív
Összefoglaló jelentés
Megállapodás szerint
statisztika
Adatszolgáltatás
július 1.
Külső szakértő
intézményi munkaterv szerint, a vezetői beszámoló előtt Alkalmazottak
augusztus
Határidős adatszolgáltatás
fluktuációja
Intézményi adminisztráció
Vezetői ciklus
A ciklus vége előtt
négyévente, az
Összefoglaló a vezető Megállapodás szerint
A vezetői pályázat céljainak
Az
értékelése
egy évvel
egyes
teljesítményének
megvalósulása, a rövid és
testület és a vezető
intézmények
értékeléséről
középtávú fejlesztési feladatok végzi
irányított
megvalósulása a ciklus belső
önértékelésének
és külső méréseinek-
eljárásrendje és
értékeléseinek összefoglaló
a fenntartói
értékelése.
értékelést
a
indikátorok szerint
80
1.3. A tanuló tudás-szintmérésének, módszerei és területei és időrendje Módszerek
Időbeni eloszlás
Szóbeli felelet
Egész évben
Kisdolgozat
Egész évben
Témazáró dolgozat
Egy témakör lezárása
Szintfelmérő
Félévben és év végén
Minimum szint felmérése
Év végén
Belső mérés
Év végén
Országos kompetencia mérés
Május
Évfolyam 1
2
3
4
5
6
7
8
Egyéb mérések
Veszprém, 2007.
Eisenbeck István igazgató
81
A tanóra megfigyelés szempontjai 1. A célosság a.) célkitűzés b.) tanmeneti megfelelőség c.) elsajátítás mértéke d.) órarészek céltudatossága e.) hatni tudás illetve dominancia 2. Az oktatás tartalma a.) szaktudományosság szempontjából b.) életkorúság figyelembe vétele c.) elmélet / gyakorlat összhangja d.) szabályalkotás / alkalmazás szintje e.) fokozatosság elvének 3. Az oktatás módszere a.) tartalom – módszer egysége b.) módszer és didaktikai jelleg egysége c.) módszer és életkor egysége d.) módszertani változatosság e.) aktivált tanulók száma (%) 4. Erkölcsi nevelés a.) figyelem / fegyelem b.) személyes példa (stílus, gesztus, kommunikációs, hangnem stb.) c.) pontosság d.) szokások alakítása e.) erényekre / jellemre nevelés 5. A struktralitás a.) órarészek megjelenése b.) szerkezetválasztás c.) arányok az órán d.) tervezés és idő viszonya az órán e.) formai követelmények 82
6. A tanító munkája a.) fellépése b.) hangja c.) tapintata d.) követelő szeretete e.) kimutatható felkészültsége 7. A tanulók munkája a.) tananyag elsajátítás mértéke b.) figyelem c.) fegyelem d.) aktivitás e.) interaktivitás illetve segítő magatartás
83
Tanulói kérdőív / attitűd 8. osztályban 1. Miért lettél Dózsás?
2. Mi volt a legkedvesebb iskolai élményed?
3. Melyik évfolyamon, melyik tantárgy kapcsán kaptál a legtöbbet: emberségben, tudásban?
4. Melyik évfolyamon, melyik tantárgy kapcsán kaptál a legkevesebbet?
5. Min változtatnál?
6. Lennél-e még egyszer Dózsás?
84
Tanári kérdőív 1. Miért lett Dózsás?
2. Mi volt legkedvesebb iskolai élménye?
3. Mi tetszik Önnek itt a legjobban?
4. Mi tetszik Önnek itt a legkevésbé?
5. Min változtatna feltétlenül?
6. Választaná-e még egyszer iskolánkat?
85
Szülői kérdőív (elégedettségi vizsgálat a 8. osztály végén)
1. Ön miért éppen Dózsás Szülő lett?
2. Mi volt itt a legkedvesebb élménye?
3. Melyik évfolyamon, mely tantárgy kapcsán kapott Ön szülőként legtöbbet: emberségben, szakmaiságban?
4. Melyik évfolyamon, mely tantárgy kapcsán kapott Ön szülőként legkevesebbet?
5. Min változtatna?
6. Lenne-e még egyszer Dózsás Szülő?
86
Pedagógus tükör Az iskolai Minőségirányítási Program pedagógus értékelési szempontrendszerének alapja
„A sikert az egyén magával szemben támasztott elvárása határozza meg. A siker hatalmas energiákat szabadít fel, mozgósít. Érdemes kontroll alatt tartani tevékenységünket, mert minden bizonnyal segít bennünket szakmai sikereink elérésében.” (Nanszákné Cserfalvi Ilona)
87
Szakmai önéletrajz 1. Szakmai-pedagógiai képzettség Végzettség, alapdiploma: Munkakör: ……………………………... ………………………………………………………… ……………………………… ………………………………………………………… Egyéb végzettség:
………………………………………………………… …………………………………………………………
Iskolában hasznosítható szakképesítések:
………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Idegen nyelv ismerete, nyelvvizsga:
………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Publikációk szakmai kiadványokban:
………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
2. Fejlesztés, önképzés Kötelező továbbképzések tárgya, időtartama:
………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Egyéb továbbképzések:
………………………………………………………… …………………………………………………………
Intézményi szintű pedagógiai feladatokban való részvétel: (Legfontosabbak!!!)
………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Szakirodalmi tájékozottság forrásai:
………………………………………………………… …………………………………………………………
Pályázatok megírásában való részvétel:
………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
88
Pályázatok megvalósításában való részvétel:
………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Intézményi szintű újításokban ………………………………………………………… való részvétel: (pl.) ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… 3. Szakmai – pedagógiai eredmények Versenyeken elért helyezések (2006-2007. tanév végéig) Legfontosabbak!!!
………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Felzárkóztatás – sajátos nevelési igényű tanulók fejlesztése
Hány évig tanított logopédiai osztályban? …………… Tantervi minimum követelményszintet tudta-e teljesíteni ezekben az osztályokban? …….…………… Milyen rendszerességgel szervezett korrepetálást számukra? ……………………………………………..
Egyéni feladatok, jellemzők
………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… ………………………………………………………… …………………………………………………………
Dátum: ……………………………………… Aláírás: ……………………………
89
Pedagógus Én-kép szempontsora Név: __________________________________________________________________ Beosztás, munkakör: _____________________________________________________ Mióta dolgozik az intézményben? ___________________________________________ 5= igen 3= részben 2= nem Sor szám
90-100% 70% alatti 30% alatti
Szempont
Helyzetfelmérés igen
részben
nem
I. Személyes tulajdonságok Vállalom a munkámmal kapcsolatos felelősséget. Munkámra, hangulatomra a kiegyensúlyozottság jellemző. Szívesen elfogadok külső javaslatokat, kritikát. Szakmai teljesítményem elfogadottá tesz kollégáim előtt. Ismerem pozitív tulajdonságaimat. II. Munkaszervezés 1.
Tevékenységemet – lehetőség szerint – előre, átgondoltan megterveztem.
2.
A feladatellátáshoz szükséges eszközöket előzetesen számba veszem, előkészítem.
3.
A munkahelyre a törvényes kezdési időre megérkezem.
4.
A munkaidőt maximálisan kihasználom.
5.
Az írásbeli feladataimat – tartalmi és formai szempontból egyaránt – színvonalasan végzem el.
6.
Egyeztetési kötelezettségeimnek eleget teszek.
III. Adminisztráció 1.
Pontosan vezetem a munkámhoz kapcsolt (szükséges) kimutatásokat.
2.
A határidőket betartom.
IV. Együttműködés, problémakezelés 1.
Kész vagyok segíteni kollégáimnak problémák megoldásában.
2.
Munkámhoz számba veszem, igénylem kollégáim közreműködését. 90
Sor szám
Szempont
3.
Javaslatokat teszek, ötleteket adok a nevelési értekezleten az intézeti munka javítása érdekében.
4.
Részt veszek team-munkákban.
5.
Feladatok értelmezésében konstruktív vagyok.
Helyzetfelmérés igen
részben
nem
V. Elégedettségeim szintje 1.
Munkahelyem biztonsága megfelelő.
2.
Biztonságosak a munkakörülmények.
3.
Megfelelő eszközellátottság áll rendelkezésemre a munkámhoz.
4.
Következetes, dinamikus, kreatív nevelés jellemzi iskolámat. Fentebb fel nem sorolt, de munkahelyi önértékelésemhez hozzá tartozó ismérvek: 1. ____________________________________________________________________ 2. ____________________________________________________________________ 3. ____________________________________________________________________ 4. ____________________________________________________________________ 5. ____________________________________________________________________ 6. ____________________________________________________________________
91
Intézmények működtetésének kétéves terve A terv fő tartalmi elemei
Felelős
Határidő
Önkormányzati intézkedési tervből és/vagy ÖMIP-ből eredő o Fenntartói-, o Intézményi feladatok meghatározása o Ellenőrzés-, (az ellenőrzés rendjét az 1es táblázat szerint kell tervezni) o Értékelési feladatok ütemezése o … Törvényi elvégzése …
változásokból
eredő
feladatok
Fenntartói Működtetési feladatok ütemezése o felújítás, karbantartás o eszközbővítés, stb. Intézményi feladatok meghatározása Intézmények beszámoltatása Intézményvezető o Éves munkaterv leadása o Tanévzáró értékelés leadása o Éves eredmények bemutatása képviselő
09. 30. 07. 15.
testületi ülésen Éves munkaterv követelményei 1. Tanév céljai, feladatai (nevelési, oktatási feladatok) 2. Szervezési rész o A tanév rendje, a tanítás nélküli munkanapok ütemezése o Személyi feltételek – tantárgyfelosztás o Tanórán kívüli tevékenységek o Tehetséggondozás, felzárkóztatás a nevelés szolgálatában o Iskolai ünnepélyek, megemlékezések o Iskolai és iskolán kívüli tanulmányi- és művészeti versenyek o Nevelőtestületi értekezletek, szakmai napok o Nevelői megbízatások, választott tisztségek 92
o o o o o o
A tantestület éves továbbképzési terve Szülői értekezletek, nyílt napok Tárgyi feltételek Ellenőrzési terv (éves és havi) Statisztikai adatok stb.
3. Csatolandó: o Minőségfejlesztési munkaterv o Munkaközösségek munkaterve o Osztályfőnöki munkaközösség munkaterve o Diákönkormányzat munkaterve o Gyermek- és ifjúságvédelmi munkaterv o Könyvtári munkaterv o SzMK éves munkaterve o Óvoda és az iskola éves együttműködési terve o stb. Féléves és éves értékelés (A féléves értékelés a részeredményeket mutatja be.) Az értékelésnek ki kell térnie az éves munkatervben kitűzött célokra, feladatokra, értékelési táblázatban meghatározott mért és bemutatott adatokra. A nevelő-oktató munka elemzése, értékelése: - tantárgyi átlagok, egyéb statisztikai mutatókra, - az országos mérési eredményekre, - a félévi értékelésben feltárt problémák kezelésének eredményeire, - kerettantervre épülő helyi tanterv alkalmazásának tapasztalataira, - pozitív értékrend közvetítéséből eredő nevelési eredményekre, - tehetséggondozásra és felzárkóztatásra, - tanulmányi és más versenyek eredményeire, - etnikum nevelésének eredményeire, - a 8. évfolyam továbbtanulási mutatóira, - a középiskolások továbbtanulási mutatóira, - ellenőrzési, értékelési eredményekre, - motivációs rendszer működtetésére, 93
-
a szervezet klímájára, együttműködéséi eredményekre, innovációra, belső képzésekre, munkaközösségi munkára, a minőségbiztosítási feladatok teljesítettségére, mutatókra, javításokra, fejlesztésekre, - kapcsolatokra, azok eredményeire, - diákönkormányzati munkára, - rendezvényekre, - statisztikai adatokra, - tárgyi, személyi (feltételekre, változásokra, képzési eredményekre), - erőforrások felhasználására, pályázatokra, (mi készült el, mi nem, milyen anyagi forrásból), - gyermekvédelmi tevékenységre, - baleseti eseményekre, illetve a megelőzés érdekében tett intézkedésekre, és minden olyan eredményre, problémára, amiről a vezetés a fenntartót tájékoztatni kívánja. MIP értékelése és az intézkedések beadása évente.
94
Intézmények ellenőrzését ütemező éves/kétéves terv Intézmény neve, címe: ……………………………………………………………………………………………………
Az ellenőrzés célja: Az ellenőrzés területe és tárgya
Az érintettek köre
Módszerek, eszközök
Gyakoriság
Időtartam/határidő Felelős
Dokumentálás
Megjegyzés
95
Intézkedési terv, az intézményértékelésből eredő célok és feladatok meghatározására
Cél
Teljesülési mutató
Feladat
Felelős, résztvevők
Határidő, ütemezés
További feladatok
96
Teljesítménymérés eszközei
Munkáltató által használt kérdőív és pontérték, a magasabb vezetők értékeléséhez
Értékelt neve: ………………………………………beosztása:………………………... Értékelő: …………………………………………… Dátum: ……………………………………………... Karikázza be azt az értéket, amelyiket igaznak gondolja: 4
teljes mértékben jellemző/ így van
3
gyakran jellemző/ gyakran így van
2
részben jellemző/ néha van így
1
egyáltalán nem jellemző/ nincs így
1. Személyes tulajdonságok, vezetési stílus (48 pont)
4
3
2
1
1.1 Elkötelezett, lelkes, határozott, következetes 1.2 Képes értékek kialakítására, képviseletére és betartására 1.3 Helyzetorientált vezetési stílus jellemzi 1.4 Vezetői tekintélyét emberi és szakmai kvalitása adja 1.5 Munkavégzése pontos, példamutató, a határidőket betartja 1.6 Jó légkört képes kialakítani az intézményben 1.7 Érvelni tud véleménye mellett, dönteni tudó vezető 1.8 Viselkedése másokkal szemben etikus 1.9 A konfliktusok megoldására törekszik, a szemtől – szemben történő feltárás híve 1.10 Hangneme, stílusa udvarias, tiszteli az embereket 1.11 Elfogadja a kritikát, a fenntartó véleményét, és azt megfontolja 1.12 Az intézmény érdekeit mindenek fölött képviseli és kiáll mellette
97
2. Változáshoz való viszony (12 pont) 2.1 Képes a megújulásra, az intézmény szakmai tevékenységének megújítására, a tanulók fejlesztését szolgáló programok (integrálás stb.) bevezetésére, működtetésére 2.2 Az intézmény sikeres működése érdekében végrehajtandó változásokhoz reálisan méri fel a feltételeket 2.3 Képes a dolgozók mozgósítására a feladatok végrehajtása érdekében 3. Tervezés (12) 3.1 A tervet (éves munkaterv) időben és megfelelő tartalommal készíti el és adja át a fenntartónak 3.2 Reális célokat és megvalósítható feladatokat tervez 3.3 A terveket (célok, feladatok) összehangolja a fenntartó elvárásaival 4. Szervezés, irányítás, kapcsolatok és menedzselés (24 pont) 4.1 Az intézmény működése törvényes, jól szervezett 4.2 A szülők elégedettek az intézmény működésével 4.3 A fenntartóval az intézmény érdekében rendszeres munkakapcsolatot tart, kiválóan képviseli az intézményt és munkatársait 4.4 A fenntartó elégedett az intézmény működésével, az oktató-nevelő munkával 4.5 Az intézményt sikeresen menedzseli, képes támogatók megnyerésére, az intézményi eredmények kommunikálására 4.6 A MIP működtetését elkötelezetten támogatja 5. Erőforrás gazdálkodás (24 pont) 5.1 Takarékosan, a szükségleteket feltárva és mérlegelve gazdálkodik 5.2 Keresi a forráslehetőségeket (pályázat, szponzor, alapítvány), ezért többletmunkát vállal és erre ösztönzi munkatársait is. 5.3 A gazdálkodással kapcsolatos szabályokat betartja 5.4 Költségvetést időarányosan használják fel 5.5 Költségvetési beszámoló pontos, határidőre elkészül 5.6 Munkatársai fejlődését ösztönzi és támogatja, lehetőség szerint megteremti a feltételeket, az igényeket a fenntartónál is képviseli. 6. Motiválás (12 pont) 6.1 Lelkesedésével, a munkához való viszonyával pozitív mintát ad. 6.2 A szervezeti értékrenddel összehangoltan motivál 6.3 Motivált a fenntartói elvárások teljesítésére
98
7. Ellenőrzés, értékelés (12 pont) 7.1 Az ellenőrzést és az értékelést a MIP – ben leírt eljárásrend szerint végzi 7.2 Az éves munka értékelését határidőre elkészíti, az értékelés reális, feltárja az erősségeket és a gyengeségeket. 7.3 Az értékelés megfelel az ÖMIP – ben megadott szempontoknak 8. Informálás (16 pont) 8.1 Gondoskodik arról, hogy az intézmény minden partnere időben, hiteles tartalommal megtudja azt, amire szüksége van. 8.2 A fenntartót pontosan és hitelesen tájékoztatja, a kért információkat határidőre megadja 8.3 A megszerzett információkat a személyiségi jogvédelemnek és a titoktartási kötelezettségnek eleget téve kezeli 8.4 A problémákat fontosságuknak megfelelő módon kezeli és adja tovább Összesen elérhető maximum pont: 160
Összesítéshez használt űrlap 99
Magasabb vezető neve:……………………………………beosztása:…………………... Dátum:……………………………………………
Önértékelés
P
Pedagógusok értékelése
P
Fenntartó értékelése
1. Személyes tulajdonságok vezetési stílus
1. Személyes tulajdonságok vezetési stílus
1. Személyes tulajdonságok vezetési stílus
2. Változáshoz való viszony
2. Változáshoz való viszony
2. Változáshoz való viszony
3. Tervezés
3. Tervezés
3. Tervezés
4. Szervezés, irányítás kapcsolatok, menedzselés
4. Szervezés, irányítás kapcsolatok, menedzselés
4. Szervezés, irányítás kapcsolatok, menedzselés
5. Erőforrás gazdálkodás
5. Erőforrás gazdálkodás
5. Erőforrás gazdálkodás
6. Motiválás
6. Motiválás
6. Motiválás
7. Ellenőrzés, értékelés
7. Ellenőrzés, értékelés
7. Ellenőrzés, értékelés
8. Informálás
8. Informálás
8. Informálás
Összesen:
Összesen:
Összesen:
P
Összesen:
Fejlődési terv űrlapja 100
Név:
Teljesítmény mutató pontértéke: ….
Erősségeim:
Fejlesztő területek:
A fejlesztés érdekében a következő feladatokat határozom meg:
A fenntartótól várt támogatás:
Különvélemény:
Értékelő aláírása
Értékelt aláírása
Dátum
Aktuális állapotfeltárás 101
A változás fő céljainak meghatározása Ön szerint melyek az erősségek, lehetőségek, fejlesztésre váró területek és a félelmek az iskolában? I. Erősségek
III. Fejlesztésre váró területek
II. Lehetőségek
IV. Félelmek
Leadási határidő: 2007. április 11.
102
Konfliktusok kezelése 4. A) Kompromisszumos megoldást próbálok találni. Hogyan reagálunk azokban a helyzetekben, mikor eltérés van saját
B) Néha lemondok saját kívánságaimról, engedve a másik
szándékaink és mások szándékai között?
kívánságainak.
A következőkben párokban rendezett állítások találhatók, melyek lehetséges reagálási módokat írnak le.
5. A) Állandóan keresem a másik segítségét a megoldás kialakításában.
Kérjük, mindegyik párnál karikázza be vagy az A, vagy a B állítást, azt,
B) Igyekszem megtenni, ami a haszontalan feszültségek elkerülése
amelyik jobban jellemzi saját viselkedését.
érdekében szükséges.
Előfordulhat, hogy sem az A, sem a B állítás nem mondható jellemzőnek saját viselkedésére, de akkor is válassza ki és karikázza be azt, amelyiknek az előfordulása valószínűbb.
1. A) Vannak helyzetek, mikor hagyom, hogy másoké legyen a
6. A) Igyekszem elkerülni, hogy kellemetlenséget csináljak magamnak. B) Igyekszem nyerő helyzetbe kerülni.
7. A) Megpróbálom későbbre halasztani az ügyet, hogy legyen egy kis
problémamegoldás felelőssége.
időm átgondolni.
B) Ahelyett, hogy olyasmiről tárgyaljunk, amiben nem értünk egyet,
B) Kölcsönösségi alapon engedek bizonyos pontoknál.
inkább azokat a dolgokat igyekszem hangsúlyozni, melyekben mindketten egyetértünk.
8. A) Általában határozott vagyok céljaim követésében. B) Azon vagyok, hogy a dolog minden vonatkozása és minden vitás
2. A) Kompromisszumos megoldást próbálok találni.
kérdés nyíltan kifejtésre kerüljön.
B) Igyekszem mindazzal foglalkozni, ami neki és nekem fontos.
9. A) Úgy érzem, nem mindig érdemes a nézeteltérések miatt gyötrődni. 3. A) Általában határozott vagyok céljaim követésében.
B) Nem sajnálom az erőfeszítést, hogy a magam útján járhassam.
B) Igyekszem a másik érzéseit kímélni és megóvni a kapcsolatot.
103
10. A) Határozott vagyok céljaim követésében. B) Kompromisszumos megoldást próbálok kitalálni.
11. A) Azon vagyok, hogy a dolog minden vonatkozása és minden vitás
16. A) Igyekszem nem megsérteni a másik érzéseit. B) Igyekszem meggyőzni a másikat arról, hogy álláspontom helytálló.
17. A) Általában határozott vagyok céljaim követésében.
kérdés nyíltan kifejtésre kerüljön.
B) Igyekszem megtenni, ami a haszontalan feszültségek elkerülése
B) Igyekszem a másik érzéseit kímélni és megóvni a kapcsolatot.
érdekében szükséges.
12. A) Néha elkerülöm az állásfoglalást olyan esetben, mikor az vitát
18. A) Ha ez a másikat boldoggá teszi, nincs ellenemre, hogy ráhagyjam
eredményezne.
elképzeléseimet.
B) Nem bánom, ha megtart valamit az állításából, ha ő is hagyja, hogy
B) Nem bánom, ha megtart valamit az állításából, ha ő is hagyja, hogy
megtartsak valamit a magaméból.
megtartsak valamit a magaméból.
13. A) Közös alapot javasolok. B) Azon vagyok, hogy elfogadtassam az érveimet.
19. A) Azon vagyok, hogy a dolog minden vonatkozása és minden vitás kérdés nyíltan kifejtésre kerüljön. B) Megpróbálom későbbre halasztani az ügyet, hogy legyen egy kis
14. A) Elmondom a gondolataimat és érdeklődéssel hallgatom az övéit.
időm átgondolni.
B) Igyekszem megvilágítani számára álláspontom logikáját és előnyeit.
20. A) A nézeteltérések haladéktalan megbeszélésére törekszem. B) Próbálom megtalálni a nyereség és veszteség mindkettőnkre nézve
15. A) Igyekszem a másik érzéseit kímélni és megóvni a kapcsolatot.
méltányos kombinációját.
B) Igyekszem megtenni, ami a feszültségek elkerülése érdekében szükséges.
104
21. A) Úgy tárgyalok, hogy igyekszem tekintetbe venni a másik
26. A) Közös alapot javasolok.
kívánságait.
B) Szinte mindig törődöm vele, hogy a megoldás mindkettőnk
B) Mindig kész vagyok a probléma közvetlen megvitatására.
számára kielégítő legyen.
22. A) Megpróbálok átmeneti álláspontot találni az övé és az enyém
27. A) Néha elkerülöm az állásfoglalást olyan esetben, amikor az vitát
között.
eredményezne.
B) Érvényesítem kívánságaimat.
B) Ha ez a másikat boldoggá teszi, nincs ellenemre, hogy ráhagyjam elképzeléseit.
23. A) Gyakran igyekszem gondoskodni arról, hogy a megoldás mindnyájunkat elégedettséggel töltsön el. B) Vannak helyzetek, mikor hagyom, hogy másoké legyen a
28. A) Általában határozott vagyok céljaim követésében. B) Általában keresem a másik segítségét a megoldás kialakításában.
problémamegoldás felelőssége.
29. A) Közös alapot javasolok. 24. A) Ha úgy tűnik a másikról, hogy álláspontja nagyon fontos a
B) Úgy érzem nem mindig érdemes a nézetletérések miatt gyötrődni.
számára, megpróbálok igazodni a szándékaihoz. B) Igyekszem rávenni, hogy érje be egy kompromisszummal.
30. A) Igyekszem nem megsérteni a másik érzéseit. B) Mindig megosztom a problémát a másikkal, a megoldás érdekében.
25. A) Igyekszem megvilágítani számára álláspontom logikáját és előnyeit. B) Úgy tárgyalok, hogy igyekszem tekintetbe venni a másik kívánságait.
105